ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1888, N:0 5. 315 



rörelserna tillbaka under lika tider = \ q : a. Dessutom äro de 

 senare rörelserna betraktade som likformiga. 



Vi finna då, att två trådar, af det angifna slaget och genom— 

 farna af förtunnade vågor åt ett håll och förtätade vågor åt det 

 motsatta hållet, verka på hvarandra med krafter, som till inten- 

 siteten äro lika med, men till riktningen motsatta mot de krafter, 

 desamma skulle utöfva på hvarandra, i fall de genomföres af 

 konstanta elektriska strömmar, gående åt samma håll som de 

 förtätade vågorna. — Jfr. n:o 35, 32 och den efter n:o 48 (å 

 pag. 560) angifna rättelsen till n:o 32. 



VI. Men är tråden mellan 2 X och 2 2 af samma beskaffen- 

 het som dessa kroppar sjelfva, så att redan en tid q\ q : a efter 

 det en våg passerat en ytpartikel, denna lossas från sitt sam- 

 manhang i ytan, så blifva mediets tryckkrafter vid trådens kon- 

 taktsställen utan inflytande på trådpartiklarnes rörelse. Hvar 

 och en af dessa partiklar, i synnerhet en inre, erhåller då visser- 

 ligen, efter det en våg passerat, till en början, och under en tid, 

 jemförlig med q : a, en hastig rörelse tillbaka från vågen, hvil- 

 ken rörelse derefter förvandlas i en oändligt mycket långsammare, 

 men som nu har samma riktning som den första rörelsen. Till 

 följe häraf komma äfven två sådana trådar, när de äro ring- 

 formiga och genomflytas af förtunnade vågor i en riktning och 

 förtätade vågor i den motsatta riktningen, att verka på hvar- 

 andra såsom om i dem vore konstanta elektriska strömmar, som 

 framginge åt samma håll som de förtätade vågorna. — Se n:o 

 46 och 54. 



VII. Om af två ringformiga trådar, af den senast antagna 

 beskaffenheten, den ena konstant genomfares af förtunnade vågor 

 i en och af lika mycket förtätade vågor i motsatt riktning, den 

 andra deremot på samma vis i båda riktningar af både för- 

 tunnade och förtätade vågor, så kommer hvarje rörelse af trå- 

 darnes delar att uppväcka sådana krafter, som om den första 

 tråden genomfarits af en konstant elektrisk ström och derför en 

 elektrisk strömning, just den i W. Webers theori angifna, in- 

 ducerats i den senare tråden. — Se n:o 55 och 56. 



