488 IIAMBERG, KRISTALLISERADT BLY FRÅN HARSTIUEN. 



samt större individer med oktaedrisk habitus, som uppträda i 

 isolerade kristaller. I allmänhet har dock utrymmet i sprickorna 

 ej varit tillräckligt för bildningen af större fria kristaller. Derför 

 har blyet vanligen afsatt sig i större efter sprickans plan tafvel- 

 formiga partier, ofta om flere grams vigt. Dessa visa kristall- 

 ytor och parallelt orienterade småkristaller i kanterna och på 

 sådana ställen der de ej legat an mot sidostenen. Den typ, som 

 tig. 2 visar, uppträder gerna i oregelbundet greniga aggregat af 

 parallelt orienterade individer. 



Vid qvalitativ analys af blyet har ej erhållits reaktion pä 

 något annat ämne. Vid qvantitativ bestämning på ung. 1 x / 2 

 gr. erhölls en mängd blysulfat, som motsvarade 99,7 1 % af den 

 invägda qvantiteten bly. Det kristalliserade blyet från Harsti- 

 gen synes således vara lika rent som det af Igelström z ) och 

 Tamm 2 ) analyserade derba blyet från Pajsberg (Harstigsgrufvan?) 



Vid bestämning af blyets specifika vigt på ung. 1,7 7 — 1,64 

 gr. vid 18%4 — 15°, 2 erhöll jag i fyra experiment värdena 11,380 ; 

 11,366; 11,375 och 11,366 eller i medeltal 11,372. Det rena 

 blyets specifika vigt uppgifves vara 11,3 7. 



De konstgjorda kristaller af bly, som kristallografiskt under- 

 sökts, hafva framstälts genom långsam afsvalning af smält bly. 

 Dock kan man såsom bekant äfven erhålla kristalliseradt bly på 

 våta vägen, t. ex. genom utfällning medelst zink ur en blyhaltig 

 lösning. De här beskrifna kristallerna visa sig genom sin före- 

 komst i drushål och det mineralsällskap de uppträda uti såsom 

 otvifvelaktigt bildade genom en dylik utfällning ur någon bly- 

 haltig lösning 3 ). Harstigsgrufvan är för öfrigt ej främmande för 

 blymineral. Jag vill här endast erinra om förekomsten af hedy- 

 fan, barysil, monimolit, blyglans. 



Beträffande blykristallernas ålder i förhållande till de öfriga 

 i drushålen och sprickorna utkristalliserade mineralen, så kan 



') L. J. Igelströji: Gediget Bly i Pajsbergs jern- och manganmalmlager. 

 Öfters, af K. V.A:s förhandl. 1864, 417. 



2 ) A. W. Tamm: Analyser af svenska mineralier. Akademisk afhandling. Stock- 

 holm 1869. 



3 ) Redan IgeJjSTRöm antager för det derba blyet ett sådant bildningssätt (anf. st.). 



