510 WIDMAN, OM ACETOPROPYLBENZOL OCH ACETOKUMOL. 



Acetopropylbenzolen upphettades några timmar på vattenbad 

 tillsammans med ett öfverskott af fri hydroxylamin i alkohol- 

 lösning. Efter alkoholens afdunstning och reaktionsproduktens 

 uttvättning med vatten kristalliserades substansen ur gasolja 

 (kokp. under 75°), hvarvid ytterst lättlösliga, stora, väl utbildade, 

 färglösa, romboidala taflor erhöllos. Föreningen smälter konstant, 

 men långsamt vid 43 — 44°, om substansen införes smält i ka- 

 pillärröret och får stelna däri. Införes den däremot i fast form 

 i röret, sä visar sig smältpunkten understundom betydligt högre 

 (52 — £4°) utan att stiga vidare vid förnyade omkristallisationer. 

 Får emellertid ett sådant preparat stelna i röret, så smälter det 

 äfven i detta fall vid det angifna gradtalet 43 — 44°. 



A naivs: 





Beräknadt. 



Funnet, 



Cn 



132 



74,5 7 



74,34 



H 15 



15 



8,48 



8,5 



N 



14 



7,9 1 



7,9 9 







16 



9,04 



— 



177 100,oo 



Ehuru jag har framställt föreningen många gånger och om- 

 kristalliserat den ännu oftare, så har jag dock aldrig funnit 

 någon anledning att antaga närvaron af någon annan kropp. 



CH(CH 3 ) 2 4 

 Öxim af acetokurnol : C 6 H 4 \ n ^NOH 1 



XLC CH 3 



Framstäld pä samma sätt som föregående, kristalliserar för- 

 eningen ur gasolja i fyrsidiga rombiska taflor, som smälta lång- 

 samt vid 70 — 71°, vare sig substansen i fast form införes i röret 

 eller får stelna däri. 



Analys: 





Beräknadt. 



Funnet. 



c„ 



74,5 7 



74,3 5 



H lä 



8,48 



8,8 2 



N 



7,91 



7,94 







9,04 



— 



100,00 



