- 47 - 



Orsaken till differenserna (« — y) måste således sökas i ett 

 felaktigt värde på e, antingen att antalet linier i något af de 

 båda gitterna blifvit oriktigt uppgifvet, eller också att deras bredd 

 blifvit felaktigt uppmätt. Ville man bringa de båda värdena på 

 våglängden för linien D i serierna («) och (y) till överensstäm- 

 melse sinsemellan genom förändring af värdet på e, måste bred- 

 den af det Nobertska gittret minskas med 



0,0123 pariserlinier = 0,001025 par.-tum, 

 eller också antalet linier i gittret ökas med 6. 



Samma ändamål vinnes äfven genom att öka bredden af det 

 Frauenhoferska gittret med 



0,00061 par.-tum, 

 eller genom att minska liniernas antal med 5. 



Att bredden på det Nobertska gittret = 9,0155 lin. skulle 

 vara felaktig redan i andra decimalen är icke sannolikt; sanno- 

 likare är då, att ett ungefär liälften så stort fel blifvit begånget 

 vid uppmätningen af bredden på det Frauenhoferska gittret, 

 isynnerhet som för 40 år sedan mikroskopet ingalunda hade den 

 fulländning, som det för närvarande eger. Också säger sig Frau- 

 ENHOFER varit tvungen att starkare uppdraga kantlinierna på 

 gittret för att kunna se dem tydligt vid uppmätningen, en om- 

 ständighet som möjligen äfven inverkat på dessa båda liniers läge. 



Utom det att mina mätningar öf verensstämma med det re- 

 sultat, Frauenhofer erhållit medelst trådgittret N:o 4, så finnes 

 ytterligare ett skäl att antaga differenserna (a — y) bero af 

 ett felaktigt värde på e hos det Frauenhoferska glasgittret. 

 Den anförda Frauenhoferska afhandlingen innehåller, nemligen 

 mätningar, på ett annat glasgitter, der e var betydligt större eller 

 = 0,0005919 par.-tum. 



Dessa mätningar har Frauenhofer icke begagnat, förmod- 

 ligen af det skäl, att gittret visade sig så till vida mindre full- 

 komligt, som spektra på ena sidan om axeln voro dubbelt inten- 

 sivare än på den andra. Beräknas emedlertid dessa mätningar, 

 så erhålles för linierna D — G 



