— 352 — 



DüFOUR har funnit, att denna egenskap tillkommer ett stort 

 antal saltlösningar af olika koncentrationsgrad, h varförutan han 

 visat, att. lösningar i vatten af åtskilliga organiska ämnen, såsom 

 citronsyra, vinsyra, svafvelsyradt quinin med flera, äga samma 

 egenskap, om möjligt i ännu högre grad än saltlösningarne '). 

 Ruedorfp, som anställt vackra undersökningar öfver frysnings- 

 temperaturens beroende af lösningens salthalt, fann, att saltlös- 

 garne, som under afkylningen ständigt omrördes med thermome- 

 tern, fröso på det sätt, att flockiga isfjell plötsligt bildade sig i 

 alla punkter af vätskan, hvarvid thermoinetern lika plötsligt steg, 

 ofta med flera grader, och visade derefter under längre tid en 

 oförändrad temperatur. Denna företeelse, anmärker han, visade 

 sig hos alla de undersökta saltlösningarne 2 ). I en sednare upp- 

 sats tillägger RüEDORFF, att denna egenskap hos saltlösningar 

 är i samma mån mer utpräglad, som lösningen är mer koncentre- 

 rad. Lösningens omrörande med en glasstaf förorsakar icke nå- 

 gon isbildning 3 ). Slutligen har jag sjelf genom flerfaldiga försök 

 öfvertygat mig om, att vatten från Östersjön, ehuru salthalten 

 der är så obetydlig, vid afkylningen lätt sänker sin temperatur 

 under den egentliga fryspunkten. Om försöket verkställes pä det 

 sätt, att afkylningen får verka ofvanifrån vattenytan i det kärl, 

 hvari vätskan förvaras, så kan man vara säker på, att nästan 

 vid hvartenda försök temperaturen vid afkylningen nedgår under 

 den egentliga fryspunkten. Då isbildningen genom stark omskak- 

 ning eller genom nedsläppt is börjar, fullbordas den med största 

 häftighet från h varje punkt i vätskan, och temperaturen stiger 

 dervid till den egentliga fryspunkten. 



De egenskaper hos hafsvattnet, hvilka hufvudsakligen be- 

 stämma dess frysningssätt, äro således: l:o) att hafsvattnet, i 

 samma mån som temperaturen aftager, sammandrager sin volum 

 och följaktligen ökar sin egentliga vigt, ända till dess att tempe- 

 raturen, allt efter vattnets olika salthalt, kommer mer eller mindre 



') Bulletin de la societé Vaudoise des sciences naturelles. T. 6, sid. 47 i. (Är 1860). 



2 ) Pogg. ann. B. 114, sid. 63. (År 1861). 



3 ) Ibid. B. 116, sid. 55. 



