— 354 — 



samma. I samma mån som temperaturen vid fortsatt köld fal- 

 ler, växer svårigheten för hafvet att bibehålla sig ofruset. Det 

 uppstår ett mer och mer labilt jemnvigtsläge emellan vattenpar- 

 tiklarne, som lätt stores af yttre inverkningar. Om nu vattnet 

 på ett eller annat sätt kommer uti en oregelbunden rörelse, eller 

 om färdigbildade isstycken från andra ställen ditföras, så börjar 

 isbildningen med häftighet i hela den afkylda massan. Har is- 

 bildningen af en eller annan orsak börjat, fortsattes och fullbor- 

 das den med yttersta skyndsamhet, och temperaturen hos vattnet 

 stiger dervid genom det vid frysningen frigjorda värmet till frys- 

 punkten. Den bildade isen bör hafva det utseende, som erfaren- 

 heten visat, att isbildningar i öfverkyldt vatten antaga. Den bör 

 nemligen utgöras antingen af rundade skifvor med mer eller min- 

 dre regelbunden form eller ock bestå af en geleartad massa, lik- 

 nande snö, som är genomdränkt med vatten. Det ifrågavarande 

 isbildningssättet bör icke i någon väsentligare mån hindras af 

 vattnets regelbundna vågrörelse; ty vid en sådan bibehålla vat- 

 tenpartiklarne i det närmaste samma relativa läge till hvarandra: 

 närliggande partiklar röra sig dervid i parallela banor. Först vid 

 stark blåst, då vågen slår öfver, torde en afkylning under den 

 egentliga fryspunkten icke kunna uppkomma. Samma verkningar 

 hafva äfven bränningar samt vågornas slag emot stranden: när- 

 liggande partiklar förändra dervid läge relativt till hvarandra. 

 Härtill kommer dessutom, att vattnet vid stränderna genom det 

 nedrinnande meteorvattnet i allmänhet torde hafva en mindre 

 sälta, samt föröfrigt dels genom uppslamning från botten, dels 

 ock genom blåsten från land upptager fasta ämnen i fint förde- 

 ladt tillstånd, hvilka bilda passande fästpunkter för iskristallerna 

 och befordra derföre dessas bildning, så snart temperaturen ned- 

 gått till fryspunkten. Det beskrifna frysningssättet bör derföre 

 företrädesvis förekomma i öppna hafvet på något längre afstånd 

 från kusten '). 



') Jag har vid ett föregående tillfälle anfört, att den bekanta bottenisbildningen 

 i floder med färskvatten äfvenledes synes härleda sig derifrån, att vattnet af- 

 kyles under den egentliga fryspunkten. (Öfvers. af K. Vet. Akad. Förh. 186,2* 



