— 379 — 



och hos det distillerade vattnet + 4 grader. Vatten prof ven skulle 

 enligt föreskrift tagas 2 fot under hafsytan. 



De hufvudsakliga skiljaktigheterna mellan de olika observa- 

 törerues iakttagelser, rörande isbildningen i hafvet, synas mig 

 således kunna tillfredsställande förklaras. Jag anser det derföre 

 genom denna undersökning vara bevisadt: l:o) att isbildningen i 

 de meranämnda hafven tillgår på två sätt, nemligen a) antingen 

 derigenom att vattnet afkyles till sin fryspunkt, hvarefter is 

 bildas på ytan i samma mån, som det genom frysningen fri- 

 gjorda värmet hinner bortgå; eller ock b) på det sätt att vatt- 

 net afkyles under fryspunkten, hvarefter isbildning plötsligt upp- 

 kommer icke endast på ytan, utan äfven på större eller mindre 

 djup; 2:o) att detta sednare isbildningssätt förekommer oftare 

 ute på öppna hafvet än inom skären och vid kusten; 3:o) att 

 det icke endast visar sig såsom undantag utan är allmänt både 

 uti Östersjön och Kattegat, och att det på några ställen i det 

 sednare hafvet kan sägas vara nästan det enda frysningssättet; 

 samt slutligen 4:o) att detsamma i kända fysikaliska egenskaper 

 hos saltvattnet har sin rätta orsak. 



Det ifrågavarande isbildningssättet är naturligtvis icke nå- 

 gon egendomlighet för de haf, som omgifva Sverige och Norge. 

 Det förekommer utan tvifvel äfven på andra ställen, der vatt- 

 net har tillräcklig sälta och kölden är nog stark. I samma 

 mån som sältan och kölden tilltaga, bör detta frysningssätt blifva 

 starkare utbildadt. I Polarhafven antager detsamma derföre san- 

 nolikt storartade dimensioner '). Det förefaller mig icke otro- 

 ligt, att i de trakter af nämnde haf, som under sommaren blifva 

 isfria, den ojemnförligt största delen af den is, som bildas un- 

 der vintern, uppkommer genom frysning från djupet. Det djup, 

 till hvilket det öfverkylda vattnet härstädes kan nedgå, måste 



') Euligt Hr Konferensrådet FoBCHHAMMBES undersökningar är salthalten i den 

 delen af Atlantiska oceanen, som ligger emellan Skottland och Newfoundland 

 å ena sidan och kusten af Grönland å den andra, i medeltal 35,556, och i 

 Kattegat 15,126 vigtsdelar på 1000 delar vatten. Procecdiugs of thc Jloyal 

 Society May 1862, sidan 131. 



