— 380 — 



kuuna blifva högst betydligt, då det redan i Östersjön och Kat- 

 tegat under gynnsamma förhållanden sträcker sig till 100 fot 

 eller deröfver. I allmänhet torde man kunna antaga, att det 

 ifrågavarande frysningssättet utöfvar ett ej ringa inflytande på 

 flera företeelser och förhållanden på jordytan, hvilka med is- 

 bildningen i hafvet kunna äga något samband. Om is i dessa 

 trakter, såsom sannolikt är, årligen till större mängd bildar sig 

 på hafsbottnen, åtminstone på jemnförelsevis grundare ställen; 

 så kan väl detta svårligen äga rum, utan att hafsbottnen deraf 

 med tiden undergår förändring, Den vid bottnen fastfrusna isen 

 ökar sin volum, ända till dess att stigkraften blir så stor, att 

 isen vid uppstigandet kan medföra till ytan de fasta ämnen från 

 bottnen, vid hvilka den varit fastfrusen. Dessa ämnen bortföras 

 nu af isen till andra trakter, och nedfalla åter till bottnen, så 

 snart isen smälter eller sönderbråkas af vågorna. En transport 

 af hafsbottnens fasta beståndsdelar från ett ställe till ett annat 

 synes på detta sätt icke vara otänkbar. 



I Polarhafven kringsimma en mängd isberg, hvilkas ofant- 

 liga dimensioner med rätta uppväcka polarfarares förvåning. På 

 vestra sidan om Grönland äro, enligt Rink, dylika isberg af 

 200 fots höjd öfver vattenytan icke någon sällsynthet. Då man 

 vet, att ett sådant berg har åtminstone fem gånger så stor 

 massa under vattenytan som öfver densamma, så beräknar Bjnk 

 deras volum till 160 a 240 millioner kubikfot is. Upplagda 

 på land, skulle de få en höjd af mer än 1000 fot. Och dock 

 äro sådana isberg på långt när icke de största. Rink uppgif- 

 ver, att isberg af åttahundra millioner kubikfot icke sällan före- 

 komma i hafvet vid kusterna af Grönland 1 ). I Davidssundet 

 såg Scoresby isberg, som voro 12000 fot i längd, 4000 i 

 bredd och hade spetsar, som uppstego hundra fot öfver vatten- 

 ytan 2 ). Allt detta är en välbekant sak. Det är äfven bekant, 

 att flera af de hafsfjordar, som sönderstycka vestra kusten af 



') Grönland geographisk og statistisk beskrevet af H. Rink, B. 1. sid. 16. Kjö- 

 benhavn 1857. 



3 ) Gehlers Phys. Wörterbuch B. 3. sid. 146. 



