ÖFVBKSIGT AP K. VETENSK.-AKAD. FÖKHANDLTNGAR 18 83, N:0 5. 23 



kande lukt, som antydde, att hon ej var ren. Genom lösning i 

 kokhett vatten, filtrering och utkristallisering erhölls en syra, 

 som ej vidare var behäftad med nämda lukt. Den torkades 

 öfver svafvelsyra och underkastades, tillsammans med tre gånger 

 sin vigt bränd kalk, torrdestillation, hvarvid ett gulaktigt de- 

 stillat erhölls. Detta skakades med natronlut och omdestille- 

 rades öfver torrt klorkalcium. Det nu färglösa destillatet fick 

 flera dagar stå i slutet kärl tillsammans med met. natrium, 

 hvarefter det ånyo destillerades. Kokpunkten visade sig nu 

 fullkomligt konstant och var efter termometerkorrektion och 

 reduktion till 760 mm. barometerstånd 80,3 7 ^ 



Kokpunktens konstans äfvensom framställningssättet är en 

 borgen för, att denna benzol var ren. Inblandning af en flyk- 

 tigare substans skulle nemligen i början hafva nedsatt kok- 

 punkten, hvaremot en svårflyktigare skulle hafva sist öfvergått 

 och då höjt temperaturen. Detta sistnämda förhållande gafs 

 det tillfälle att iakttaga. Fick benzolen stå någon tid vid fritt 

 lufttillträde och derefter destillerades, så höjde sig kokpunkten 

 mot slutet med omkring en hel grad. Lades natrium i detta 

 destillat, så försiggick en liflig vätgasutveckling, hvarefter kok- 

 temperaturen ånyo visade sig konstant. Den fuktighet, som 

 benzolen absorberat ur luften, var således tillräcklig att så 

 märkbart förändra kokpunkten, och detta fastän vatten och 

 benzol äro så godt som olösliga i hvarandra. 



En större qvantitet af den i handeln förekommande fenolen 

 underkastades fraktionerad destillation. Den tycktes vara ganska 

 ren, var snöhvit till färgen och visade ej spår af deliqvescens; 

 men icke destomindre steg kokpunkten under första destilla- 

 tionen från 176 till omkring 190 grader. Först efter upprepade 

 fraktioneringar erhölls ett destillat, som visade en konstant kok- 

 punkt af 180,9 9°. 



II. 



Pierre och Kopp använde, vid bestämmandet af vätskors 

 utvidgning genom värme, termometerartade apparater, d. v. s. 



