24 FLINK, OM MOLEKYLARVOLYMERNA AF BENZOL OCH FENOL. 



cylindriska eller kulformiga reservoarer, försedda med kalibre- 

 rade skalrör. Den förre kallar ock sitt instrument rätt och 

 slätt termometer, ^) då den senare deremot inför en ny benäm- 

 ning: dilatometer. -) En dylik dilatometer är enkel och anger 

 direkt utvidgningen på den vätska, hvarraed han är fyld, utan 

 att någon annan korrektionsterm än glasets utvidgningskoefficient 

 behöfver ingå i räkningen. Men då den vätska, som skall 

 undersökas, sjelf får stiga i skalröret och der mer eller mindre 

 adhererar till väggarne, och den s. k. döda gången måste göra 

 sig mer gällande, än om stigvätskan vore qvicksilfver, så inses, 

 att här förefinnes en källa till felaktighet, äfven ora Kopp ge- 

 nom direkta försök funnit, att hon är ganska ringa. I fråga 

 om kroppars utvidgning i fast form åter och utvidgningen vid 

 smältning, så äro dylika dilatometrar alldeles obrukbara. 



Kopp, nästan den ende, ^) som sysselsatt sig med stude- 

 randet af kroppars volymförhållande vid smältning, använde 

 dervid en af honom konstruerad apparat, bestående af en cylin- 

 drisk reservoar och ett medelst en genomborrad kork fästadt 

 skalrör. Att man ej med dylik apparat kunde komma synner- 

 ligen långt, det insåg och medgaf han sjelf, då han i inledningen 

 till den afhandliug, der densamma beskrifves, yttrade: »Jedem, 

 der mit solchen Untersuchungen sich beschäff'tigte, musste die 

 Frage nahe liegen, in welche Beziehungen wohl bei derselben 

 Substanz die Raumerfüllung im festen und die im flüssigen Zu- 

 stande stehe. Eine erschöpfende Antwort auf eine solche Frage 

 wird vielleicht noch nicht bald gegeben werden».*) — Det var 

 ock först 25 år efter detta yttrande, som en dilatometer inrät- 

 tades, medelst hvilken ett dylikt svar kunde gifvas, en dilato- 

 meter, som tillåter att i omedelbar följd bestämma volymen af 



') Ann. d. chlm. et d. phys. III:me Ser. Tom. XV. Pag. 332. 



2) PoGG. Ann., Bd. 72, s. 9. 



^) Reaumuu hade väl redan 130 är förut genom att observera, om en kropp 



efter stelnandet hade konvex eller konkav yta, sökt sluta sig till, huruvida 



sammandragning eller utvidgning egt rum vid stelnandet (Mem. de l'Acad. 



d. Paris 1726), men dylika iakttagelser äro af sä primitiv natur, att de ej 



kunna få namn af egentliga undersökningar. 

 *) Ann. d. Ch. u. Pharm., Bd. 93. S. 129. 



