28 FLINK, OM MOLEKYLARVOLYMERNA AP BENZOL OCH FENOL. 



underställda lågor, ty obehaget af att leda olja genom rör måste 

 undvikas. Observationsintervallerna äro derföre här vida ojem- 

 nare än för benzolen. De ernåddes derigenora, att efter hvarje 

 observation det yttre badet genom lågor uppvärmdes, tills äfven 

 i det inre badet temperaturen började stiga, då lågorna aflägs- 

 nades eller minskades, under omröring steg då temperaturen 

 i det inre badet småningom, tills den vid en viss punkt förblef 

 konstant nog länge, för att annotering skulle kunna ske. Då 

 temperaturen i det inre badet efter hvarje sådan konstans åter 

 började sjunka, fortsattes upphettningen af det yttre o. s, v. 



III. 



Temperaturbestämningarne äro verkställda med 3 st. Geiss- 

 LERska termometrar, indelade för afläsuing af hundradels gra- 

 der. N:ol: (— 12)° — (+ 6)Miade till nollpunkt + 0,35°, N:o2: 

 (0)° — (+ 100)° nollp. = 0,72° och N:o 3: (+ 96)° — (+ 200)° 

 nollp. = 0,0 5°. På den förste kunde afläsuing med blotta ögat 

 godt försiggå. På N:is 2 och 3 deremot måste kathetometer 

 användas. Korrektion för den utom badet räckande qvicksilfver- 

 tråden är verkställd efter en i Pfaundlers Lehrbuch der Physik 

 förekommande tabell. 



En och samma dilatometer användes för båda substanserna. 

 Men då utvidgningen är mycket ringa i det fasta tillståndet 

 mot hvad den är i det flytande, så användes i det förra fallet 

 ett betydligt trängre skalrör än i det senare. Det förra var af 

 dilatometerns konstruktör sjelf förfärdigadt och af honom an- 

 vändt vid bestämmandet af hafsvattnets utvidgning. Det rymde 

 på hvarje normal millimeter 0,ooo23i2 cc. Det vidare skal- 

 röret indelades i millimeter och kalibrerades (på vanligt sätt 

 medelst en qvicksilfverpelare) enkom för detta ändamål. Det 

 rymde på hvarje normal mm. 0,ooi78i4 cc. 



Dilatometerns rymd vid 0° utröntes genom vägning med 

 destilleradt vatten och var 52,7 7096 cc. Glasutvidgningskoeffi- 

 cienten bestämdes likaledes genom vägning med destilleradt 

 vatten vid olika temperaturer, hvarvid Rosettis beräkning af 



