ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1883, N:0 6. 29 



och att således något mer än dubbelt så många gnistor alstras 

 vid den större hastigheten ^). 



För att undersöka den i hvarje gnista urladdade elektrici- 

 tetsmängdens inflytande på vändningstrycket sattes den ena be- 

 läggningen af en leydnerflaska i ledande förbindelse med upp- 

 hemtaren A (fig. 1), den andra beläggningen med upphemtaren 

 JB. Maskinens laddflaskor bibehöllos. Flaskans yttre belägg- 

 ning var 283 qvcm.; invändigt var hon försilfrad och glasets 

 tjocklek var 0,7 mm. Dervid erhöllos följande utslag; slagvidden 

 var 6 mm. och gnistlängden 5 mm. 



Tab. 3. 



Tryck 

 i mm. 



Utan 



flaska. 



Med 



1 

 laska. 



U. R. 



M. R. 



U. R. 



M. R. 



2.75 

 2,20 

 1,46 

 1,18 



0,71 



11,5 



7,2 



9,8 



19,0 



13,3 



1,9 

 4,3 



7,5 



12,0 



9,7 



3,0 



— 3,3 



15,3 



16,0 



17,0 



18,5 



6,3 

 1,3 



12,7 

 18,8 



En ganska betydlig sclnkning af vändningstrycket inträffar 

 således, då den urladdade elektricitetsmängden ökas. 



Här kan också anmärkas, att utslagen utan rulle i allmän- 

 het äro större, då leydnerflaskan är insatt, än då hon är borta. 

 Då maskinens skifvor i båda fallen rotera med konstant hastig- 

 het, måste tydligen, då flaskan är insatt, gnistorna följa på 

 längre tidsafstånd från hvarandra, enär maskinen måste lemna 



') En direkt undersökniag af det antal gnistor maskinen åstadkom vid olika 

 vefhastighet men under en och samma tid, lemnade följande resultat: 

 Vefhastighet. Antal gnistor på 5 min. 



Ett hvarf på 6 sekunder 128. 



)) » » 3 » 263. 



» » 1,5 » 600. 



» » 0,75 » 1313. 



Dessa observationer utfördes senare än de i Tab. 2 anförda, och sedan ma- 

 skinen genom långvarigt bruk försämrats. Som batteri användes de fyra i det 

 följande beskrifna små leydnerflaskorna. 



