30 MEBIUS, OM INDUKTIONS- OCH DISJUNKTIONSSTRÖMMAR. 



större elektricitetsmängd till hvarje gnista, och den af maskinen 

 lemnade elektricitetsraängden är proportionel med vridnings- 

 vinkeln. Under ett galvanoraeterutslag lemnar maskinen all- 

 deles samma elektricitetsmängd, och man skulle således vänta 

 ett oförändradt utslag vid flaskans insättande, förutsatt att 

 ingen elektromotorisk kraft funnes i gnistan. I den omständig- 

 heten, att utslagen nu ökas, kan man se ett bevis för tillvaron 

 af en sådan kraft i gnistan. 



För att undersöka inflytandet af den elektriska tätheten i 

 batteriet anstäldes följande försök. Dervid voro maskinens ladd- 

 flaskor och den nyss använda flaskan borttagna, och i stället 

 användes tre små leydnerflaskor, hvilka längre fram äro när- 

 mare beskrifna^). Gnistorna följde på en half sekunds mellan- 

 rum. Slagvidden var, då såsom batteri användes 1 flaska, 8 

 mm., 2 flaskor 4,5 mm., 3 flaskor 3 mm. Tätheterna förhöllo 

 sig sålunda som 3 : 4,5 : 8, men de urladdade elektricitetsmäng- 

 derna förblefvo i det närmaste desamma i hvarje fall. Gnist- 

 längden var 2 mm. 



Tah. 4. 



Tryck 

 i mm. 



Slagvidd 3 mm. 



Slagvidd 



4,5 mm. 



Slagvidd 8 mm. 



U. K. 



M. R. 



U. R. 



M. R. 



U. R. 



M. R. 



1,56 

 1,33 

 0,819 



9,2 



4,2 



10,9 



7,5 



10,2 



8,9 



9,0 



5,0 



11,3 



18,0 



10,5 

 13,3 



16,0 

 38,6 



10,1 

 13,5 



15,8 



27,8 



Häraf ser man, att vändningstrycket ligger mellan gränserna 

 1,56 mm. och 1,33 mm. i alla tre fallen. Vändningstrycket är 

 således oberoende af elektoncitetens täthet i batteriet. 



1 de båda fall, då en förändring af vändningstrycket upp- 

 stått, nämligen då slagvidden förändrades, under det batteriets 



') Utslagen utan rulle äro de samma, som aterlinruis i tab. 11, men de äter- 

 gifvas hiir för jenilorelses skull. För närmare detaljer hänvisas till sid. 44 

 och följ. 



