36 MEBIUS, OM INDUKTIONS- OCH DISJüNKTIONSSTRÖMMAU- 



Då riillen är insatt i ledningen till gnistan, eger således 

 ingen riktningsförändring rum hos den rådande induktions- 

 strömmen, utan denne går alltid i samma led genom gnistan 

 som urladdningsströmraen. Det är således alltid den till tiden 

 senare, som här i större mängd genomtränger gnistan ^). Ett 

 undantag tyckes observationen vid trycket 0,5 6 mm. göra, men 

 det är tydligt, att det positiva utslaget, då rullen är i gnist- 

 ledningen, ej bevisar en riktningsförändring hos den rådande 

 induktionsströmmen, utan blott, att gnistan genom induktions- 

 strömmarne förändrats så, att de negativa utslagen ej så lätt 

 inträda, som då rullen är borta. 



En betydlig olikhet visar sig äfven vid låga tryck i gni- 

 stans ljusstyrka, då rullen är insatt i ledningen till gnistan, 

 mot hvad fallet är, då han befinner sig i galvanometerledningen. 

 I senare fallet är alltid ljusstyrkan större. Färgen ändras här- 

 igenom något; sålunda var vid trycket 1,24 mm. gnistans ljus 

 i senare fallet nästan hvitt, stötande i rödt, i förra fallet rödt, 

 stötande i grått. 



För att undersöka vändningstryckets beroende af gnist- 

 längden anstäldes följande försök. Slagvidden var dervid 

 12 mm. 



Tah. 9. 



Tryck i 

 mra. 



Gnista 



5 mm. 



Gnista 20 mm. 



Gnista 40 mm. 



Gnista 80 mm. 



U. R. 



M. R. 



U. R. 



M. R. 



U. R. 



M. R. 



U. R. 



M. R. 



1,01 

 0,91 

 0,82 

 0,20 







16,0 



8,5 



20,8 

 15,0 



16,3 

 9,9 



13,4 



14,7 

 13,7 



6,5 

 7,9 

 9,2 



8,9 



— 9,3 



— 19,2 



36,1 

 36,8 

 29,5 

 12,0 



8,7 



-17,2 



0,7 



29,5 

 34,1 



8,4 



19,0 



1,9 



33,7 

 23,0 



— 1,8 



28,3 



Serien visar ganska tydligt, att vändningstrycket ligger lägre 

 då gnistlängden ökas. 



') Förhällaiidet är säludes vid hvarje tryck detsamma, som Prof. Edlund funnit 



vid atmosferstryck. Se Öfvers. af K. Vet.-Akad. Förh. 1868. 

 ') Gnistbildning försiggår ej. 



