ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 18 83, N:0 6. 49 



voro mycket mindre än de af Herr Sundell använda. Det 

 minsta af honom använda batteriet vid försöken öfver täthetens 

 inflytande hade nämligen en yttre beläggning af 1200 qv.cm. 



Då trycket minskas inträder vid vändningstrycket och lägre 

 tryck (jfr Tab. 4) en märkbar olikhet mot vid högre tryck der- 

 uti, att utslagen vid den minsta slagvidden äro mindre än vid 

 de större slagvidderna. Detta står otvifvelaktigt i nära samman- 

 hang med hvad jag i det föregående sökt visa, att disjunktions- 

 gnistans bildande fördröjes vid låga tryck. Oaktadt urladdnin- 

 gens duration är större vid mindre täthet hos elektriciteten i 

 batteriet, blir pä grund af den fördröjning i gnistbildningen, som 

 måste vara en följd af den mindre intensiteten hos urladdnings- 

 strömmen, tiden för disjunktionsströmmens tillvaro mindre, alltså 

 utslaget på galvanometern mindre än vid större täthet. Att de 

 negativa utslagen inträda förr vid en mindre täthet är likaledes 

 ett bevis för att disjunktionsströmmens duration i första oscilla- 

 tionen är kortare vid mindre täthet, i enlighet med den för- 

 klaring öfver de negativa utslagen, jag längre fram skall söka 

 angifva. 



Uti följande försök insattes före slutningsbågens grening 

 den i det föregående använda reostaten af kopparvitriollösning. 

 Som laddflaskor användes flaskorna AD och C. Slagvidden var 

 8 mm., gnistlängden 5 mm. och den införda reostatlängden an- 

 gifves i rubrikerna. 



Dervid erhöllos följande utslag: 



Öfversigt af K. VeU-Akad. Förh. Arg. 40. N:o 6. 



