84 AS.RHENIUS, IAKTTAGELSER RÖRANDE KLOTBLIXT. 



af denna gåta. Estländarne lära tillstoppa alla möjliga öpp- 

 ningar på sina bostäder, för att hindra den af åskan förföljde 

 onde anden att intränga. Man behöfver i denna förklaring en- 

 dast ersätta »ond ande» med »klotblixt», så har man en, som 

 det synes, riktig förklaring. Det är nämligen en ofta iakttagen 

 egenskap hos klotblixtar, att dessa följa med luftströmmar^), 

 såsom ock den här ofvan beskrifne tyckes hafva gjort. 



En tillfredsställande förklaring af ofvan berörda fenomen 

 torde ännu någon tid låta vänta på sig. De försök, som gjorts 

 att finna en sådan, äro ganska talrika och af mycket olikartad 

 natur. Jag har här ofvan omtalat Mascarts sätt att tyda 

 klotblixtarne såsom synvillor och anfört skäl, för hvilka denna 

 åsigt måste öfvergifvas. Om man nu icke tviflar på klotblix- 

 tarnes existens, så kan man likväl vara tveksam om deras 

 elektriska natur. Detta synes POEY^) göra i det han förklarar 

 klotblixtarna vara i sferoidalt tillstånd och fylda med någon 

 gas. Denna tydning förefaller alldeles obegriplig, ty klotblixtar 

 erbjuda knappast någon som helst likhet med vätskor, som äro 

 i sferoidalt tillstånd, för hvilket fordras, att vätskorna ligga i 

 närheten af en värme afgifvande yta, som är upphettad betyd- 

 ligt öfver vätskans kokpunkt. Hvad som skulle motsvara denna 

 upphettade yta vid klotblixtarnes förekomst, angifves icke af 

 POEY och tyckes för öfrigt vara svårt nog att finna. Dessutom 

 äro klotblixtarne tydligen på något sätt åtföljda af stora qvan- 

 titeter elektricitet, ty de frambringa vid detonationen alla de 

 fenomen, som åtfölja vanliga åskslag, såsom långa metalltrådars 

 smältning, dödande eller döfvande af menniskor och djur, sönder- 

 slitning af dåliga ledare, lukt af ozon (svafvel eller lök) m. m. 

 I det ofvan beskrifna fallet sönderslets exempelvis en fönster- 

 post alldeles så som af ett åskslag. 



De Tessau^) anser klotblixtarne vara laddflaskor, i hvilka 

 det isolerande ämnet skulle vara ett sferiskt skal af samman- 



^) Se t. ex. PoEY C. R. 40, s. 1183 (1855). Dock förekommer eu uppgift oi 



ett motsatt förhallande i C. 11. 17, s. 630 (1848). 

 ^) PoEY: 1. C. 



3) Dk Tkssau: c. R. 49, s. 189 (1859). 



