48 ANDRES, LUFTELEKTRICIT:S VARIAT. VID BAROM. MAX. O. MIN. 



likformiga rörelser löpa iu emot centrum, under det de sam- 

 tidigt aftaga i bredd till följe af den ökade hastigheten. I de 

 båda strömmarnes beröringsytor, hvilka å fig. 1 äro betecknade 

 med linier, som i likhet med luftströmmarnes egna banor böra 

 vara spiralformigt böjda mot stormögat, måste i allmänhet 

 kondensation af vattenånga inträffa, hvarigenom luftelektricite- 

 tens tension derstädes faller till värden, hvilka ofta betyd- 

 ligt understiga dem, som hvardera luftströmmen för sig inne- 

 har. Denna minskade tension är å fig. antydd med — tecken^) 

 hvaremot + tecknen utmärka luftströmmarnes mellersta delar. 



De stora anspråk på regelbundenhet i luftmassornas läge 

 och rörelse, hvilka denna förklaring af den elektriska företeelsen 

 uppställer, skulle dock afhållit oss från att framställa den- 

 samma, åtminstone innan ett större antal iakttagelser varit att 

 tillgå, om vi ej i en annan luftelektrisk företeelse återfunnit 

 dessa urladdningar längs spiralformigt svängda ytor, som vi i 

 det föregående sökt göra sannolika. 



Den 29 Dec. 1882 kl. 9* 25™ e. m. iakttogs nemligen af 

 Hr Gyllenskjöld och författaren ett norrsken, bestående af 

 tätt intill hvarandra radade strålar, hvilka, när strålbildningen, 

 som fortgick utifrån och inåt, upphört, gåfvo upphof till en 

 snäckformig figur af öfverraskande regelbundenhet (se fig. 2 Pl. 

 XII). Den elektriska urladdning, som längs de spiralsvängda 

 ytorna försiggick, och som helt och hållet saknades mellan dem, 

 kan väl svårligen tillskrifvas annan orsak än att ledningsför- 

 mågan i dessa gränsytor var en annan än i den deremellan be- 

 lägna luftmassan. Analogien mellan denna synliga elektriska 

 process och den, som vi kunna slutledningsvis ana, att den 

 försiggår vid hvarje typisk hvirfvelstorm, är så påfallande, att 

 hvarje utförligare framhållande deraf torde vara obehöfligt. I fig. 

 3 är norrskensnäckans inre band fullständigt, af det yttre finnes 

 blott ett fragment. Ofriga fig. å Pl, XIII och XIV gifva äfven- 

 ledes föreställning om utseendet af dessa norrskensbildningar; 



') Dermed vilja vi ej utmärka, att tensionen är negativ utan endast att dess 

 storlek är minskad. Eijdast — tecknet i stormögat betecknar negativ E. 



