KINBERG, OM ARKTISKA PHOCACEEK. 21 



gommen höjer sig mot medelplanet, bildande en mycket trubbig 

 vinkel i gommens midt. Frän dentes incisivi och canini höjer den 

 sig bågformigt. Alla alveolerna för kindtänderna äro jemna ut- 

 efter käkränderna. 



Utaf tänderna hafva vi endast att tillgå af individet B en 

 kindtand, den främsta på en sida, samt en dens caninus, båda 

 i öfverkäken. Den förra är låg conisk, något hoptryckt, med 

 en liten tagg baktill, framtill är randen afnött. Den senare 

 med en total längd af 28 m.m. och med största bredden hos 

 roten 9 m.m. Den höjer sig 11 m.m. öfver alveolar-randen; 

 kronan är liten och spetsen något in- och bakåt böjd. 



■30 — 32. För närmare bestämmande af den olika del, hvaruti 

 de särskilda benen deltaga uti bildningen, dela vi sutura palatina 

 uti 3 delar: s. p. posterior, den som bildas af ossa palatina; 

 s. p. media, den som bildas af ossa maxillaria superiora; s. p. 

 anterior, den som bildas emellan ossa intermaxillaria. De an- 

 gifna talen häntyda på denna olika delaktighet uti bildningen 

 af gommen. 



33 — 35. Dessa här anförda tal beteckna alveolar-randens 

 längd. 



36. Foramina alveolaria posteriora och dessas förhållande 

 både till sutura palato-maxillaris, eller den sutur, som på båda 

 sidor om sutura palatina bildas emellan ossa maxillaria superiora 

 och ossa palatina, och till kindtänderna kan finnas af de an- 

 förda talen. Men deras läge förändras med åldern och först 

 sedan dessa delar upphört att växa, bibehålla de en bestämd 

 plats. Man bör derföre med varsamhet begagna deras läge uti 

 den systematiska diagnostiken. 



37 — 38. De främre näsöppningarnas verkliga storlek kun- 

 na vi icke noga angifva, men största afståndet emellan ossa 

 intermaxillaria inuti näshålorna är 26 m.m., största vinkelräta höj- 

 den emellan näsbenen och främre delen af näshålans botten är 

 vid sidan om septum cartilagineum 34 m.m. Den betydliga 

 skilnad emellan dessa tal och de angifna rörande bakre näsöppnin- 

 garna, hvilka man skulle tycka böra mera öfverensstämma, torde 



