KROK, OM ALG-FLORAN I INRE ÖSTERSJÖN O. BOT TN. VIKEN. 69 



fr.Öresund, ytan,10 Maj 1868. 10,i64i), 



» Östersjön vid Karlskrona flera mil från land, ytan, 29 Maj 7,68s, 



» » , Ölands norra udde, ytan,29Maj 7,56i, 



» » , vid Landsort i Södertörn, ytan,29 Maj 1868. 6,984, 



» Bottn. viken, Geflebugten vid Bönan, 11 fots djup,28Åug.l868. 5,803, 

 » » , flera mil norr om Ålandsöarne,ytan,början af Juni. 5,6(it<, 



» » , Qvarken vid Ratan,.... 18 fots djup, lOAug.1868. 3,8i5, 



» » , » » Holmön, i/tan, början af Juni. I,9i6, 



- " , Haparandaskärg.v.Malören,29/oi;sf?y.,13 Juli 1868. 2,8i8, 



» » , » » » » '//ian, början af Juni. 1,5U5, 



>. vid Salmi,13fotsdj.,26Julil868. 2,063"^). 

 Dessa vatten-analyser äro af intresse ocli vigt, emedan de 

 utvisa, att ju mer man mot öster och norr aflägsnar sig från 

 de trenne sund, som sammanbinda Östersjön med Kattegat, 

 destomer aftager salthalten. Denna ringa halt af fasta bestånds- 

 delar i inre Östersjön och ännu mer i dess norra fortsättning, 

 Bottniska viken, förklaras af det rikliga tillflödet af sött vatten 

 från de stora och talrika floderna och sjöarne, isynnerhet utefter 

 Östersjöns södra och östra kuster, för att ej särskildt behöfva 

 påpeka de ännu rikligare bidragen från det vattenrika norra 

 Sverge äfvensom Finland, så stora att f. ex. nordligast i Bott- 

 niska viken och innerst i Finska och på Stockholms redd 

 d. v. s. i närheten af utströmmande floder och insjöar vattnet kan 

 kallas sött och åtminstone i ytan är ganska drickbart. — Tyvärr 

 sakna vi ännu analyser af bottenvattnet i inre Östersjön. 



Man vet att ju större saltmängd ett vatten innehåller, desto 

 rikare på såväl växtslägten som arter och individer är detsam- 

 ' ma. Af anförda exempel framgår, att inom Östersjön denna 

 sälta är störst i sydvestliga delen. Vi hafva nu förklaring der- 

 öfver, att flera marina alger, hvilka fordra den större saltraängd, 

 som endast denna sydvestliga trakt eger, synas helt och hållet 



') Enligt FoiicHHAiiMER (Overs. Vid. Selsk. Forh. 1858, pag. 62) innehåller vid 

 Helsingör bottenströmmen i medeltal 19,062, ytströmmen från Kattegat 

 15,994, ytströmmen frän Östersjön ll,8oi och ytvattnet vid strömstilla 

 11,34 2 p. m. salt. 



^) Frän ofvan meddelade något afvikande vatten-analyser återlinnas hos K. v. 

 Baek anf. st. och H. Struve, Über den Salzgehalt der Ostsee (Mém. de 

 l'Acad. de St.-Pétersb., VII Sér. Tom. VIII, N:o 6 [1864]). 



