AGARDH, OM DEN SPETSBERGSKA DRIEVEDENS URSPRUNG. 103 



måtto visa dessa olika, att de iure i hvarje årsring, de som bil- 

 das under sommarens första tid, äro vidare i riktningen af radien 

 och äro tunnväggiga, under det de sednare bildade *), eller de 

 yttre i årsringen, hafva en mindre diameter i riktningen af ra- 

 dien,, och äro försedda med mycket tjocka väggar, så att i de 

 yttersta sjelfva rörets lumen är reduceradt till en obetydlighet. 

 Det är denna olikhet som vållar, att man kan skilja, äfven utan 

 förstoring, den ena årsringen ifrån den andra; och det är lätt be- 

 gripligt att trädet blir fastare i sahima mån som den tjock väggiga 

 delen af årsringen får en starkare utveckling, och omvändt blir 

 mjukare och lösare i sammHusättning, ju' mera den tunnväggiga 

 delen kommer till utveckling. 



Betraktar man med afseende härpå en Skånsk furstam med 

 tjocka årsringar, så visar sig lätt att den tjockväggiga delen af 

 årsringen utgör knappast någonstädes hälften, vanligen knapt äf- 

 ven -| af hela årsringens bredd; äfvensom att skillnaden synes 

 mindre skarpt begränsad mellan den tjockväggiga och tunnväggiga 

 delen af årsringen. Det förekommer icke så sällan, att i samma 

 årsring man ser en mindre rand, likasom vedringen under någon 

 period hållit på att afslutas med ett tjockväggigt lager, men der- 

 efter åter vidtagit med tunnväggiga celler. Fur, som vuxit min- 

 dre hastigt, från norra Skåne, äfvensom sä kallad Kalmar-fur, 

 visa deremot en i allmänhet betydlig utveckling af årsringens 

 tjockväggiga lager; ofta utgör detta hälften af vedringen och 

 stundom derutöfver i en väl utbildad Kalmarstock. De ofvan- 

 nämnde Lappländska stammarne utmärka 'sig deremot genom en 

 jemförelsevis svag utveckling af den tjockväggiga delen af års- 

 ringen; utgörande den tunnväggiga delen nära | af hela vedringen **). 



*) Det kan måliända antagas, att bildningen af dessa 2:ne årsringens olika be- 

 ståndsdelar bar sin orsak i saftens stigande ocb grenbildningen under 2:ne 

 olika perioder — under våren och på eftersommaren. Arctiska vexter i 

 Lunds botaniska trädgärd hafva i några fall visat en svag utveckling af gre- 

 nar under den sednare bildningsperioden. Om detta varit en tillfällighet, 

 vågar jag ännu icke dömma om. 



*) Dessa bestämningar efter en svag förstoring af tvärsnitt bekräftas af den 

 mikroskopiska undersökningen, om man räknar antalet af de celluler som 

 ingå i årsringen. 1 en Skånsk fur med starkt utvecklade årsringar har jag 



