108 ÖFVBUSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR, 186 9. 



Veden af flera luniperusarter (lunip. virginiana, lun. sa- 

 hina) hafva i vedens mjukhet och färg en icke så ringa likhet 

 ined den' röda Spetsbergska drifveden. En luniperusart, deraf 

 jag icke sett någon vedbit, /. Bermudiana, vexande på öar, som 

 Golfströmmen nästan vidrör, skulle man lätt tro kunna utföras 

 såsom drifved i Golfströmmens vatten och dermed kunna nå 

 Spetsbergen. Men att den röda Spetsbergska drifveden icke är 

 af någon luniperusart anser jag mig med någorlunda säkerhet 

 kanna antaga, enär dels de långsträckta vertikala vedcellerne i 

 den Spetsbergska veden hafva en vida större kaliber än hos alla 

 luniperusarter jag haft tillfälle att jemföra, dels den påsittande 

 barkens beskaffenhet alltför tydligt afviker från luniperusarternes 

 — hvilken sednare afbladas i långa refvor (och icke fläckvis), 

 samt saknar den starka utveckling af mellanliggande korklager, 

 som karakteriserar den äldre furbarken och jemväl finnes i bar- 

 ken på den Spetsbergska drifveden. 



Afven veden af Taxodium är känd för sin röda färg, och 

 om jag icke misstager mig är det veden häi-af, som hos oss un- 

 der namn af ceder-träd användes till inredningar i dyrbarare skåp 

 o. s. v. Méu den anatomiska structuren af denna sednare är vä- 

 sendtligen olika, i det märgstrålarne bestå af större cell-complexer, 

 hvilka, då de hafva en mindre fasthet än de verticala rören, lätt 

 gå sönder, hvarigenom trädytan blir likasom trasslig och gropig. 

 Intercellulargångarne synas rikligen fyllda af hartz och synas så- 

 lunda teraligen oförändrade fungera såsom hartzgångar. Afven 

 de för Coniferernes celler så karakteristiska, vanligen så kallade 

 tapphålen synas här modifierade, och, så vidt jag sett, endast före- 

 komm;i/nde på dem som komma i beröring med märgstrålscellerna, 

 der de i stället förekomma mängradiga och mindre. 



Af de uppgifter om Amerikanska barrträd med röd ved och 

 af exemplar deraf, som jag haft tillfälle att jemföra, tror jag mig 

 sålunda. böra sluta, att den Spetsbergska röda drifveden icke kan 

 härstaujma från någon Amerikansk art. 



Vänder jag mig åter till de Siberiska arterne, så visar ge- 

 nast vedens färg hos de '4 af dessa (P. Sylvestris och P. Cemhra, 



