112 ÖrVEBSIGT AF K. VETENSK.-AKAB. FÖRHANDLINGAR, 1869. 



drifvedsstyckena, som utgöra en så stor beståndsdel af den Spets- 

 bergska drifveden, skulle kunna komma ifrån dessa skogar. — 

 Dels uppgifves det om Larix araericana att dess ved är så tung, 

 att den endast med svårighet håller sig flytande i vatten (Loud. 

 Ärbor. IV p. 2400); under det den Spetsbergska röda drifveden 

 snarare kan sägas utmärkt genom sin lätthet än genom tyngd. 

 Tillfälligtvis har jag haft af Larix americana en vedbit till jem- 

 förelse, enligt uppgift ifrån öfre Canada. Fastän den synes lika 

 torr som den Spetsbergska, är den märkbart tyngre (omkring J^); 

 i vatten flyter den, men, vid första nedsänkandet, med mera än 

 halfva delen under vattenytan, under det den Spetsbergska har 

 mera än hälften ofvan vattenytan ^). 



Första ögonkastet visar veden hos det Amerikanska lärkträ- 

 det jemväl i flera andra afseenden olika. Den tjockväggiga delen 

 af årsringen bildar en mycket skarpt begränsad linea af tydligen 

 mycket olika fasthet med den tunnväggiga delen. Denna sednare 

 utgör omkring | af hela årsringens tjocklek, hvilket, enligt hvad 

 ofvanför blifvit visadt, synes antyda ett klimat som motsvarar 

 Lapplands, men, som det tyckes, med än skarpare utpreglad skill- 

 nad i de förhållanden, hvaraf bildandet af årsringens 2:ne olika 

 delar är beroende — stark sommarvärme och kall vinter, skarpt 

 begränsade. Också går Quebecs isotherm-linea för Juli (16" 



') Det torde dock i sammanhang härmed böra anmärkas att hartzgångarne, 

 som hos det Europeiska lärkträdet äro talrika i den tjockväggiga delen af 

 årsringen (eller åtminstone i dess närhet), utgörande teml. regelbundna cy- 

 lindriska kanaler, synas hos den Spetsbergska drifveden tomma, samt med 

 trasiga, oregelbundna konturer. Att dessa hartzgångar äro tomma kan möj- 

 ligen bero af vedens långvariga nedsänkning i vatten. Det är neml. kändt, 

 att ett särskildt hartz, Gummi orenhergense, uppsamlas i brända lärkträdsskogar 

 i Siberien, hvilket hartz är lika lösligt i vatten som Gummi arabicum. Det 

 är endast ur den äldre veden som detta gummi framkommer (Pall. Fl. 

 Ross. I. p. 2). Så vida lösligheten i vatten icke är beroende af hettan, för- 

 orsakad genom branden, så torde det kunna antagas att i det Siberiska lärk- 

 trädets ved hartzgåiigarne äro fyllda med ett gummi, som är lösligt i vatten. 

 Det må dä ock synlas naturligt, att detta gummi saknas i den Spetsbergska 



• drifveden, som utan tvifvel kan antagas länge kringdrifvit i floderne och på 

 hafvet innan densamma nått Spetsbergens stränder. Aro hartzgångarne i den 

 torra drifveden fyllda med luft, sä bör detta bidraga till vedens större 

 lätthet. 



,^. 



