337 



' Öfversigt af Koiigl. Velenskaps-Akademiens Förhandlingar, 1869. N:o 3. 



Om några försténingar från Vestergötlands 

 sandstenslager. 



Af J. G. O. LiNNARSSON, 



Tafl. VII IX. 



[Meddelaclt den 10 Mars 1869.] 



Framför alla andra delar af Skandinavien erbjuder Vester- 

 götland med sin ovanligt fullständiga och orubbade, i många 

 naturliga genomskärningar blottade lagerserie rika tillfällen att 

 lära känna de äldsta fossilförande aflagringarna och deras för- 

 hållande till hvarandra. Af dess hufvudlager äro de båda lägsta, 

 som utgöras af sandsten och alunskiffer, att hänföra till det 

 cambriska systemet, då man, såsom Lyell, Salter m. fl, 

 föreslagit, utsträcker detta öfver »primordialzonen», hvilken ge- 

 nom sina organiska lemningar är tydligt skiljd från de öfver- 

 liggande siluriska aflagringarna. Sandstenslagret har länge varit 

 bekant som det äldsta lagret i Vestergötland näst grundfjellets 

 gneiss. Aftryck af alger träffades redan af våra äldre geo- 

 loger i detta lager, och det erhöll på grund deraf den ännu 

 allmänt brukliga benämningen Fucoidsandsten. Samtidiga aflag- 

 ringar finnas spridda inom en stor del af Skandinavien, och 

 af Professor Angelin, som i likhet med sina föregångare funnit 

 dem utgöra den äldsta delen af hela Skandinaviens »öfvergångs- 

 formation», betecknades de tillsammans, då ännu inga andra för- 

 steningar i dem blifvit funna, såsom regio Fucoidarum. Norska 

 författare hafva efter den i Norge rådande bergarten, som 

 ännu icke befunnits innehålla några försteningar, föreslagit be- 

 nämningen Sparagmitetage, hvilken äfven Prof. Torell upptagit. 



