ALMQVIST, BERÄTTELSE OM EN RESA I JÄMTLAND. 437 



Afven under de första milen iriom Jämtska gränsen, visar 

 trakten ett ödsligt utseende, och först vid Pilgrimsta mötte vi 

 den egentliga Jämtländska floran, hvilken kan anses erhålla sin 

 egendomlighet genom sin rikedom på Orchideer och lägre fjell- 

 växter, hvilka här förekomma på ovanligt långt afstånd frän 

 fjellen. Dess representanter här voro Petasites frigida, Sceptrum, 

 Thalictrum alpinum, Nigritella och Carex alpina. Vid Halle, 

 der kalkformationen börjar, tillkomma ännu flera, deribland Astra- 

 galus alpinus, Salix myrsinites och Myosotis silvatica, hvilken 

 besynnerligt nog var ymnig i åkerkanter. Det underliggande 

 kalkberget framträder här ovänligt mycket i dagen, hvarföre vi 

 dröjde här några dagar för att undersöka lafvegetationen. Denna 

 utgjordes hufvudsakligen af allmännare kalk- och fjellafvar, så- 

 som Hymenelia, Biatora rupestris, Verrucaria nigrescens, rupestris 

 och foveolata, Collema furvum, Xanthoria elegans, Caloplaca 

 Jungermanniffi, Rinodina mniaroea m. fl. Af sällsyntare lafvar 

 fann jag Rinodina turfacea var. roscida, Lecanora rhodopis (i 

 melanopis (blott funnen i Saiten), Bilimbia microcarpa, Pannaria 

 Schsereri, Arthonia fusca, Dermatocarpon dasdaleum, Verrucaria 

 rejecta (endast funnen på ett ställe i Finnmarken), Physma 

 myriococcum, Therm utis samt den endast af Sommerpeldt i 

 Saiten funna Lecidea polycocca. 



, Vår nästa uppehållsort blef Östersund, der vi dröjde en 

 vecka, under hvilken vi gjorde excursioner i denna stads utmärkt 

 sköna omgifningar. Här visar sig den Jämtländska floran i all 

 sin glans, i det nästan alla lägre fjellväxter här förekomma, 

 hvarjemte en mängd sydligare växter tillfölje af den underlig- 

 gande kalkgrunden och belägenheten vid ett stort vatten trifvas 

 utmärkt väl; isynnerhet är rikedomen på Orchideer förvånande. 

 Framför allt utmärker sig den herrliga Frösön, dit vi också 

 flera gånger sträckte våra vandringar. Utom förut härifrån 

 kända växter funno vi Oxycoccus microcarpus^), Carex caespitosa 



1) Oxycoccus palustris sägo vi ej i trakten af Östersund, deremot var den ymnig 

 längre upp i Nässkotts och Alsens socknar dels ensam, dels tillsammans med 

 Oxycoccus microcarpus. Kring Areskutan och Snasahögen förekom denna 



Öfvers. af K. Vet.-Akad. Förli. Arg. 26. N:o 3. 16 



