440 OFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAB. FÖRHANDLIN GAU, 1869. 



plialium norvegicum, Betula intermedia, Biatora cinnabarina, 

 Varicellaria rhodocarpa, Pyrenopsis granatina c. fr. I kärr vid 

 den i närheten liggande Mussjön togos Betula intermedia, Schoe- 

 nus ferrugineus, Eriophorum capitatum, samt nära kyrkan Carex 

 vitilis och Saxifraga adscendens. Utom en kort excursion vid 

 Eggen, der vi sågo Carex pilulifera och Hieracium cymosum, 

 fortsattes sedan resan utan uppehåll till Areskutan, der vi togo 

 vår bostad på fjellets södra sida i. byn Lien. 



Intet af våra Svenska fjell har blifvit så ofta besökt af 

 botanister som Åreskutan. Några vigtiga fynd af phanerogamer 

 kunde vi derföre ej hoppas göra, isynnerhet som detta fjell icke 

 är bland de rikare ens af den Svenska sidans, utan snarare har 

 för alla dessa besök att tacka sin beqväma belägenhet långt 

 nere i en bygd och den jemförelsevis ringa kostnad, hvarmed en 

 resa hit är förenad. De tillägg och rättelser, som vi kunna göra 

 till föregående förteckningar öfver fjellets växter, äro följande 

 (hvarvid vi dock bortse från Hieracierna, om hvilka längre fram 

 kommer att talas): Primula scotica (Mörvikshummeln, af SJÖ- 

 GREN kallad P. farinosa), Stellaria crassifolia ß. subalpina (vid 

 Åresjön, ny för provinsen), AUium sibiricum (sparsamt vid Åre- 

 sjön), Cerastium visconum (ymnig i landsvägsdiken och bäck- 

 rännilar mellan Lien och Mörviken, ny för provinsen), Sparga- 

 nium affine (elfven och sjön), Salix arbuscula (sällsynt ofvan 

 skogsgränsen), polaris (Blåsten), Carex pilulifera (flerestädes), 

 C. paradoxa (nedanför kyrkan), C. rauricata (Totthummeln), 

 alla dessa nya för trakten; vidare funno vi Saxifraga nivalis ß 

 tennior (en utmärkt vacker form, som här höll sig fullkomligt 

 konstant) vid Blåsten, Cardamine silvatica /i ambigua i alla bäckar 

 från Mörviksån till Ullan, C. hirsuta nära bron öfver Skutan, 

 Circsea alpina, yming i aldungar i skogsregionen, Betula alpestris, 

 spridd i regio alpina, Salix ovata ') temligen ymnig utmedtvå 



') Denna växt är i Jämtland ingalunda sällsynt (hvarom mera längre fram). 



. Möjligen gäller detta om flera fjell trakter, ehuru den för sin egendomliga 



lokals skull ofta förbises. Den växer, så vidt jag erfarit, endast utmed små 



långsamt rinnande bäckar, som här och der utvidga sig till små kärr, derföre 



helst i dalar mellan fjellhöjder eller på höga Qellslätter. Såväl dess ymnis 



