LEMSTRÖM, OBS. PA LUFTELEKTRICITETEN OCH POLARLJUSET. 679 



Ögonblick löpte tillsammans omkring magn. zenith och bildade en 

 regelbunden corona. Likväl bevisar den beskrifna företeelsen 

 med de begge molnkanterna på ett enligt min åsigt öfvertygande 

 sätt, att polarljuset denna gång utgick från molnregionen. 



Jag anser det derföre långt ifrån omöjligt utan tvärtom 

 fullkomligt i enlighet med verkligheten, att polarljuset når moln- 

 regionen och måhända lägre, men om detta nedstigande är be- 

 roende af årstiden, luftens konstitution för tillfället eller ärinu 

 andra orsaker är omöjligt att efter sä få observationer afgöra. 



Det är en iakttagelse, som ingalunda är ny, att åskvädrens 

 antal betydligt aftaga, då man närmar sig mot jordens poler; 

 efter LooMis anför jag följande serie, utvisande i medeltal an- 

 talet af åskväder för skilda regioner af jorden: 



Emellan 0° och 30° lat. i medeltal för året 52 åskväder. 

 » 30 ° och 50 " » » » 20 » 



» 50 ° och 60 ' » w » 15 » 



» 60' och 70' » » » 4 w 



Omkring 70' » » » O » 



Denna serie utvisar, att molnen omkring 70:de graden upp- 

 höra att urladda sin elektricitet genom åskväder. Månne man 

 derföre kan antaga, att molnen helt och hållet sakna elektrici- 

 tet? Ingalunda, det är endast urladdningen, som sker på' annat 

 sätt. Vid ej mindi^ än fi/ra särskilda tillfällen iakttog os ström- 

 ningar af elektriskt ljus ur spridda moln eller molnbäddar, 

 hvilket bildade verkliga polarljusstrålar och ännu oftare sågos 

 molnkanter lysa af ett gulaktigt ljus. Att molnen föröfrigt ej 

 ensamt på dessa höga latituder urladda sin elektricitet på detta 

 sätt bevisas först af åskvädrens hastiga aftagande ju högre man 

 kommer och den nästan fullständiga frånvaron af desamma un- 

 der vintern i den terap. zonen; den elektriska urladdningen för- 

 siggår då långsamt, ofta i form af polarljus, men äfven enligt 

 all sannolikhet utan intensivare ljusföreteelser. Direkta iakt- 

 tagelser af en dylik långsam urladdning finnas äfven i ej obe- 

 tydligt antal ^). Detsamma synes ock bestyrkas af den iakt- 



^) Se en uppsats af D:r Dellmann "Ueber die Theorie des Nordiiclites". Zeit- 

 schr. für Math, und Phys. 1861 pag. 274. 



