LEMSTRÖM, OBS. PA LUFTELEKTRICITETEN OCH POLARLJUSET. 685 



dan man oftast funnit strömmen i telegraftrådarne gå från norr 

 till söder. 



Uti polarljuset förefinnas vilkoren för magnetismens inver- 

 kan, och emedan en stråle utgör en i alla delar böjlig ström, så 

 kan den af Plücker^) bevisade lag tillämpas, enligt hvilken en 

 galvanisk ström, som genomgår en i alla delar böjlig ledare, 

 måste i förhållande till en i närheten befintlig magnetpol intaga 

 läget af en magnetisk kurva. Häruti har man att söka orsaken 

 till coronans bildning, fastän i samverkan med den luftförtunnade 

 rymdens föränderliga ledningsförmåga i de högre regionerna. Jag 

 vill ej på grund af alltför liten erfarenhet ^ med bestämdhet ut- 

 tala mig härom. 



I sammanhang härmed vill jag påpeka en annan omstän- 

 dighet, som i en viss grad synes mig af vigt för bedömandet 

 af detta fenomen. Då en polarljusbåge visar sig, så anses denna 

 utgöra en del af en strålande ring, hvars centrum sammanfaller 

 i det närmaste med magnetiska polen. Strålarne uti denna ring 

 äro parallela med inklinationsnålens riktning och måste derföre 

 divergera åt alla sidor, hvilken omständighet försvårande in- 

 verkar på deras perspektiviska sammanlöpande i magnetiska 

 zenith. Det är dock ej enligt mitt förmenande alltid fallet, att 

 strålringen uppträder omkring magnetiska polen, utan det kan 

 inträffa, att densamma bildas på sidan med någon annan punkt 

 till centralpunkt. Denna slutsats hemtar jag från observationen 

 den 18 Oktober, ty då fenomenet tog sin början i molnregionen, 

 sä kunde omöjligen hela ringen hafva blifvit synlig, om dess 

 centrum utgjorts af magnetiska polen. Detta öfverensstämmer 

 äfven bättre med fenomenets natur såsom elektrisk urladdning 

 och är äfven i harmoni med de observerade egendomligheterna 

 vid dess lokala uppträdande. 



Då en polarljusbåge uppträder, visar sig nästan alltid under 

 densamma ett mörkt segment, hvilket är af egendomlig be- 

 skafi"enhet. Det är ej af molnartad natur, emedan man tydligen 

 genom detsamma kan se stjernorna, och ej heller kan det till 



') Denna tillämpning har blifvit gjord af LooMis. 



