808 ÖFVEBSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAK, 1869. 



heten starkare förtätas på de repade delarne af glaset, och den 

 kemiska sönderdelningen derigenom påskyndas. 



Hvad nu beträffar verkan af vatten och kolsyra på glas, så 

 vet man sedan länge tillbaka, att glas i pulverformigt tillstånd 

 så hastigt angripes af vatten, att det på reaktionspapper verkar 

 som fritt alkali, så snart det fuktas. Pelouze ') har bland 

 annat visat, att vattnet häi*vid utdrager vattenglas af formeln 

 2 Na O, 3 SiOg ur glaset, äfvensora att glaspulver, då det får 

 ligga länge i luften, småningom derur upptager kolsyra. 



Samma förändringar, som det pulverformiga glaset hastigt 

 undergår, måste, ehuru vida långsammare, ega rum på en slät 

 glasyta. Undersökningar af glas, som legat länge i jorden eller 

 i vatten, hafva satt detta förhållande utom allt tvifvel. Man 

 vet för öfrigt, att glassorter gifvas, hvilka i fuktig luft hastigt 

 nog öfverdraga sig med ett synbart beslag, som förminskar gla- 

 sets glans och genomskinlighet. Detta bpslag är ibland stoft- 

 formigt, hos andra glassorter är det fuktigt, liknande en fin dagg, 

 som aflagrat sig öfver glasytan; stundom afskilja sig tunna fjäll,, 

 (kiselsyra?), som lagervis aflossna från glaset. Att dylika glas- 

 sorter, hvilka kunna betraktas såsom rent af felaktiga till deras 

 sammansättning, måste vara obrukbara icke blott till optiska, 

 utan äfven till elektriska ändamål, faller väl af sig sjelft. Men 

 det syntes mig sannolikt, att dylika ytförändringar, äfven hos 

 glassorter af eljest oklanderlig sammansättning, kunde ega rum 

 inom gränser, tillräckligt fina, för att undandraga sig uppmärk- 

 samheten, men ändå tillräckligt stora, för att betinga glassor- 

 ternas olika isoleringsförmåga för elektricitet, och att denna så- 

 ledes i främsta rummet kunde bero på glasens kemiska varaktighet. 



Glasets kemiska beständighet finner sitt uttryck i dess equi- 

 valentformel. Vanligt glas varierar till dess sammansättning 

 omkring den allmänna formeln (MO + 2810;,), der MO utgöres af 

 alkali och kalk De glassorter, i hvilka kiselsyrehalten öfver- 

 stiger den i formeln angifna, äga i samma mån vanligen en större 

 .^?^k,ejtnJs,k,^.ständighet och tvertom. Men denna beständighet beror 

 id. XLIII, 117. 







^^^.^v-' 



