EKMAN, OM GLASSORTERS OLIKA ISOLERINGSFÖRMÅGA. 809 



äfven mycket på förhållandet mellan alkalit och kalken sins- 

 emellan, så att den, åtminstone till en viss gräns, ökas ju mera 

 man ersätter alkalit i glaset med kalk. 



Vid beräkningen af equivalenttormlerna för de här analy- 

 serade glassorterna, har jag från alkalierna fråndragit så mycket, 

 som behöfves för att bilda neutralt salt med den funna svafvel- 

 syran. Resten af alkalit har jag beräknat i equivalent af det 

 slags alkali, som var öfvervägande i glaset; likaså har jag be- 

 räknat talk (och blyoxid) som kalk. De små mängderna af 

 jernoxid, raanganoxid och lerjord, äfvensom arseniksyra, har jag 

 lemnat utan afseende; de äro svåra att taga i beräkning och 

 skulle på jemförelsen af glassorterna hafva föga inflytande. 



Sålunda beräknad, blir equivalentformeln för 

 Glaset N:o 1 (K^i Cai)^ Sio.ga 



» N:o 2 (Na^ Caj^g)i Sii,82 



» N:o 3 (Nai Cao,^)i Si2,34 



» N:o 4 (Naj Cao^^X Si2,i8 



)) N:o 5 (Na^ Cao,^)i ^\,c,i- 



Enligt dessa equivalentformler måste man tillerkänna glasen 1), 

 2) och 3), som voro goda isolatorei% en större kemisk bestän- 

 dighet än de odugliga sorterna 4) och 5). Glaset N:o 3 inne- 

 håller nemligen vid samma proportion mellan kalk och alkali' 

 som hos de sistnämnde, märkbart mera kiselsyra; N:o 1) inne- 

 håller mera både af kiselsyra och kalk, och hvad N"o 2 beträffar^ 

 så är det visserligen mindre fullständigt mättadt med kiselsyra, 

 men håller i stället vida mera kalk relativt till alkalierna, än 

 de öfriga glassorterna. Jag erinrar härvid om den iakttagelse af 

 Pelouze, h varvid han fann ett glas af formeln (Na^ Ca^.^j^ ^h,T 

 För att experimentelt pröfva de ifrågavarande glassorternas 

 kemiska beständighet, valde jag först det Weberska profvet ^). 

 Jag insatte derföre bitar af glasen, väl rengjorda, under 24 

 timmars tid i ett slutet kärl, på hvars botten befanns rökande 

 saltsyra. Glasen beklädde sig der med en dagg af kondenserad 

 syra, hvilken åter försvann, sedan de fått stå någon tid i slutet 

 ') R. Weber, Ueber das Beschlagen und Blindwerden des Glases, Dingl. Polyt. 

 Journal. Bd 171, s. 129 • 



