ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1884, N:0 1. 11 



emellan Ä och C, hvars afstånd från A är a, beskrifver B en 

 ellips. Denna punkt benämner jag kroppen A:s librationspunkt; 

 densamma är medelpunkten till den omnämnda ellipsen. För 

 att vinna en närmare föreställning om ellipsens beskaffenhet 

 samt om rörelsen i densamma, erfordras några numeriska upp- 

 gifter, hvilka här nedan sammanställas. 

 Utgående från värdet 



a ^= 6 



finner man 

 således: 



€^ = 1 + V28 ; £^ = V28 — 1 ; 



■£^ = 6,29150- 



£2 = 4,2 9 150 



£, = 2,50829 



£2 = 2,07159 

 1 — 2a- + £^ = 1,29150 

 2a2_l + £2 ^9,29 150 



? = 2,24260 



Z£2 



Detta sista värde, hvilket vi beteckna med a, anger äfven 

 halfva stora axeln i den omnämnda ellipsen, då dess halfva 

 mindre axel sättes lika med 1. För excentriciteten finna vi 

 således värdet: 



e = 0,89508 



Slutligen sammanställer jag afstånden från de olika plane- 

 terna till deras respektiva librationspunkter, beräknade enligt 

 formeln (8) samt angifna i delar af jordens medelafstånd från 

 solen. 



Merkurius 



0,0015 



Venus 



0,0067 



Jorden 



0,0101 



Mars 



0,0072 



Jupiter 



0,3549 



Saturnus 



0,4352 



Uranus 



0,4747 



Neptunus 



0,7 8 09 



