36 NATHORST, BOTANISKA ANTECKNINGAR FRÄN GRÖNLAND. 



Af de arter, som i Grönland förekomma endast norr om 

 polcirkeln, anför Lange i) icke mindre än 18 såsom amerikanska. 

 När Langes arbete utgafs, var resultatet af Vegaexpeditionens 

 botaniska insamlingar ännu icke kändt, men sedan Kjellman 

 numera bekantgjort sina iakttagelser öfver Novaja Semljas och 

 Nordsibiriens vegetation, kunna åtskilliga af de i Langes lista 

 upptagna förmodade amerikanska arterna icke längre såsom 

 sådana anses. Ur Langes förteckning nr 8 torde nemligen åt- 

 minstone böra utgå Potentilla ernarginåta, Braya purpurascens, 

 Eutrema Edioardsii, Carex ursina, Ranunculus affinis, Pedicu- 

 Im'is lanata och Festuca ovina f. horealis samt möjligen äfven 

 Potentilla pulchella och Alsine arctica. I ställe.t för 18 ameri- 

 kanska arter skulle följaktligen blott 11, eller törhända endast 

 9, ingå bland de uteslutande norr om polcirkeln förekommande 

 växterna i Grönland. Af dessa torde vidare Poa abbreviata och 

 Glyceria angustata, hvilka äfven förekomma på Spetsbergen, 

 kanske rättast vara att hänföra till de urgamla glacialväxter, om 

 hvilkas egentliga hemvist man för närvarande icke kan uttala 

 någon bestämd mening. Men vare härmed huru som helst, i 

 alla händelser kan man numera icke anse det amerikanska ele- 

 mentet i Grönlands flora vara så stort, som af Lange på an- 

 fördt ställe antagits. Och man kan med skäl i frågasätta, huru- 

 vida någon enda af de i Langes lista nr 5 uppförda 9 arterna 

 med undantag af Alsine Rossii verkligen numera kan kallas 

 amerikansk. Afven ur listan nr 7 torde några utgallringar vara 

 att göra. 



Efter denna lilla afvikelse från vårt egentliga ämne skall 

 jag återvända till jem föreisen mellan vegetationen i Nordgrön- 

 land norr om Melville Bay och Spetsbergens. Från sistnämnde 

 land känner man för närvarande ]17 fanerogainer, under det att 

 i fråga varande område af Grönland endast har att uppvisa 

 88, men då Spetsbergen i botaniskt hänseende är mångdubbelt 

 bättre kändt än sist nämnde område, är det sannolikt, att 



') J. Lange. Studier til Grönlands Hora. Botanisk Tidskrift. Kjöbenhavn. 

 Bd 12. 1880. 



