18 WTDMAN, OM PROPYLGRUPPEN I KUMINSYRE- O. CYMOLSERIERNA. 



Ur bariumsaltets lösning Falles syran af saltsyra i blad. 

 De utfälda kristallerna affiltrerades och ur moderluten erhölls 

 en ringa mängd dock i ganska orent tillstånd efter koncentra- 

 tion. Den utfälda syran är merendels rödfärgad, men blir färg- 

 lös och fullkomligt ren efter en kristallisation ur kokande vat- 

 ten, sedan lösningen affärgats med blodlutkol. 



Syran kristalliserar vid afdunstning af en het vattenlös- 

 ning i glänsande tjocka prismer, dereraot ur en afsvalnande 

 lösning i glänsande, tunna, trekantiga blad ofta med en på en 

 sida stäld inåtgående vinkel. Dessa kristallers form är särdeles 

 karaktäristisk. Om nålar eller prismer och blad äro blandade 

 med hvarandra, behöfver man blott uppvärma blandningen med 

 vatten, så äro efter afsvalning alla nålar försvunna och blott 

 blad återstå. Förmodligen beror olikheten på olikhet i kristall- 

 vattenhalt. Syran är mycket svårlöslig i kallt vatten, löser sig 

 något lättare i varmt, men är äfven deri svårlöslig. I alkohol 

 synes hon vara så godt som olöslig till och med vid kokning. 

 Efter upphettning till 100 — 115° C. är den vattenfri. Upphet- 

 tad i rör smälter den ännu icke vid 260° C. 



Beräknadt. Funnet. 



Cjo — 120 52,40 52,2 8 



Hjg — 15 6,55 6,92 



N — 14 6,12 — 



S — 32 13,97 14,36 



O3 — _48 20,9 6 — . 

 229 100,00. 



Diazocymolsulfoiisyra rCioHio<gQ^Q J~l 



Cymidinsulfonsyra uppslammades i alkohol, något utspädd 

 med vatten och deri inleddes salpetersyrlighet under afkylning 

 och flitig omrörning temligen länge, till dess fina nålar börja att 

 under mikroskopet visa sig inblandade mellan bladen af sulfon- 

 syran. Omsättningen sker långsamt och utan att lösningen blir 

 i betydligare grad färgad. Blandningen lemuas derefter i hvila 

 på ett svalt ställe några timmar, hvarunder bladen fullständigt 



