88 WILLE, OM BLADSTILKERS KRUMNING VED FRYSNING. 



welche die Temperatur des grössten Theiles der Vegetations- 

 periode umschliesst, habe ich durch die extremsten Schwank- 

 ungen derselben keinen messbaren Einfluss auf die Intensität 

 gefunden.» — »Sinkt aber die Temperatur unter 7 — 8°, so tritt 

 eine Erniedrigung der Intensität sehr rasch ein; den Aeste aus 

 einer solchen Temperatur in eine von 15 — 20' gebracht, zeigen 

 in kürzester Zeit eine nahmhafte Erhöhung ihrer Intensität zu 

 einer Zeit, wo der normale Intensitätengang eine Erniedrigung 

 derselben verlaugt». Om nu ved lavere Temperaturer Turgoren 

 synker, ville Collenchymstraengene drage sig sammen, og som vi 

 have seet hos Geum, vil Udslaget blive större nedad end opad. 

 Hos Aegopodium bliver det mere ens paa begge Sider, og efter 

 hvad jeg har seet, synes det at vgere forskjelligt for de enkelte 

 Individer, om Bladene böie sig opad eller nedad, hvis de ere 

 saa smaa, at Egenv£egten ikke över nogen större Indflydeise. 

 Ved Frost vil dette selvfölgelig endnu mere Vcere Tilfasldet,' Vand 

 prsesses da ud af Cellerne og fryse i Intercellularrummene, hvilket 

 dels kan direkte eftervises, dels sees paa den eendrede Farve.^) 

 Om Turgor og dermed Spasndingen mellem Collenchym og Pa- 

 renchym ophseves, eller bliver meget svag, vil Bladstilken blive 

 slap, som en tom Brandslange, da det er en kjendt Sag, at 

 Organers Stivhed betydelig foröges ved Vsvspasndingen^). Naar 

 frosile Blade blive udsatte for höiere Temperaturer, optage de 

 Vand fra Intercellularrummene og blive snart stive, men de 

 kunne först rette sig op, naar Turgor er stegen saa höit, at 

 den overvinder Collenchymets Modstand, noget som först kan 

 finde Sted ved Varmegrader, der vistnok faar overstige 8° C. 



En ung Geum urbanum, som i Isengere Tid havde staaet 

 inde i et varmt Rum og havde opadkrummede Blade, blev i 

 omtrent 16 Timer stillet i en Temperatur, der varierede 1 — 2° 

 C. om Frysepunktet. Bladene havde da böiet sig i betydelig 



') J. W. Moll. Quelques observations coneernant l'influence de la gelée sur 

 les plantes toujours vertes. (Arehives néerlandaises d. se. exactes et natu- 

 relies, Tom. 15, Haarlem 1880, p. 346.) 



^) ScHWENDENER. Das mechanische Princip d. Monoeotylen, Lpz. 1874, p. 101. 



