100 MORTON, STEPHANIT FUÅN KONGSBERG. 



kristaller har jag iakttagit 18 och dessntom 4, hvilka förut e] 



blifvit bestämda. Bibehållande de beteckningar på ytorna hvilka 

 Schröder och Urba hafva användt, äro de af mig bestämda 

 formerna: 



G =(001)0P. N v =(132) 3/2^3. 



o = (110) 00 P. / =:(133)P3. 



a=(100)ooPoc ^=(152)^2^5. 



h = (010) 00 P 00 £ =(2.22.7)22/^P22/2. 



P =(111)P. ß ^(lOl)Poo. 



r =(221)2P. e =(041) 4P 00. 



/i = (112)V2P. (^ =(021)2Poo. 



m = (113)V3P. Ä =(011)Poo. 



iü=(131)3P3. t =(023)'2/3Poo. 



De nya formerna äro: 



ß'^l, = (203) 2/3P00. n^_ = (156) %Pb. ' 



/?V2 = (102) 'U_Poo. a = (258) VsPVa- 



Jag har i det följande beskrifvit de iakttagna combinatio- 

 nerna hos den största och bäst utbildade kristallen och fram- 

 ställt densamma på de medföljande fig. 1 och 2 i verklig och 

 ideel utbildning. Fig. 1 visar projektionen på basis af kristal- 

 len^ hvilken är 1,9 mm. lång, 1,6 mm. bred och 3,2 mm. hög. 

 Ytorna hos densamma äro utmärkt speglande och merendels väl 

 utbildade, följaktligen medelst reflexionsgoniometern lätt att be- 

 stämma. I vertikalzonen är grundprismat o förherrskande och 

 på toppen af kristallen en pyramidyta P. De inspringande 

 vinklarne o, : hi och ,0 : ^n visa att kristallen är en trilling. 

 Tvillingsslätten är såsom vanligt en yta 00 P. En tvillingsindi- 

 vid genomsätter hufvudkristallen parallelt med o' såsom en gan- 

 ska bred lamell och en pyramid yta af densamma faller dervid 

 tillsammans med en pyramid yta på hufvudkristallen. Den andra 

 tvillingsindividen genomsätter hufvudkristallen parrallelt med o, 

 såsom en helt smal lamell. 1 prismazonen äro några af prisma- 

 ytorna streckade och sä är äfven förhållandet med basis. Streck- 

 ningen på prismaytorna går parallelt med 0:0 (110 : 110) och' 



