32 SJÖGREN, ALLAKTIT ETT NYTT MINERAL. 



Det till analyserna använda materialet, utgörande till större de- 

 len kristaller, syntes för blotta ögat vara fullkomligt rent, men 

 i tunnprof under mikroskopet visade sig i regel inneslutningar 

 och håligheter. På de för obeväpnadt öga till utseendet släta 

 och glatta kristallytorna visar sig äfven under mikroskopet små 

 hvita genomskinliga kristaller sittande här och der, hvilka, an- 

 tagligen, utgörande karbonater af kalk och talk, gifvit upphofvet 

 till de små, i analyserna funna, vexlande qvantiteterna af dessa 

 ämnen. Detta hindrar dock icke att allaktiten, sådan den här 

 förekommer, kan anses för ett temligen rent och från främ- 

 mande ämnen fritt mineral. 



Vid kemiska undersökningen har för kontrolls skull olika 

 vägar inslagits. Till en början utfälldes As såsom svafvelarse- 

 nik medelst inledning af vätesvafla, hvarefter mangan utfälldes 

 med amoniumsulfhydrat; svafvelmangan löstes och Mn utfälldes 

 såsom kolsyradt salt samt vägdes såsom Mh304. Denna metod 

 gaf otillfredsställande resultat (analys I). Ett annat försök att 

 bestämma arseniken medelst fällning med raolybdensyrad amo- 

 niak gaf icke i något hänseende användbart resultat (analys II). 



Derefter försöktes att först utfälla Mn med amoniumsulf- 

 hydrat och såsom förut bestämma mangan dels såsom oxidoxidul 

 dels såsom svafvelsyradt salt samt att i filtratet efter svafvel- 

 maHgan utfälla As med HoS, hvilken väg visserligen gaf bättre 

 resultat än de föregående, men ändock hvad arsehikbestämnin- 

 gen angick ej blef fullt tillfredsställande, i anseende till den 

 mängd fritt svafvel, som åtföljde As-.Sg och hvilket medelst klor- 

 barium måste bestämmas; ty denna metod gifver, om svafvel- 

 mängden är stor, ett mycket osäkert resultat (analyserna III 

 och IV). 



Slutligen begagnades i analyserna V och VI utvägen att i 

 den utspädda lösningen af mineralet i klorvätesyra, i hvilken, för 

 arseniksyrans öfverförande till arseniksyrlighet, svafvelsyrlighet 

 blifvit inledd och sedan i värme bortdrifven, endast under en 

 kort tid inleda en stark ström af vätesvafla då As^Sg fullkom- 

 ligt utföll, utan att vara blandad med någon afsevärd qvantitet * 



