ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1884, N:0 3. 41 



kristallen 7.^) Detta ger kristallerna en rätt anmärkningsvärd 

 utbildningsforni, i det de på den ena sidan äro platta och be- 

 gränsas af den ofta rätt betydligt utbildade orthopinakoiden, 

 medan de på den andra äro livalfliht bagtiga och begränsas af 

 vicinala ytor, som ligga mycket nära a(TOO)- Förhållandet kan 

 möjligen betraktas såsom beroende på hemimorfi i a-axelns 

 riktning. 



Tabellen II visar, att vinkeln mellan de båda yterna a(lOO) 

 osh a(IOO), då den mätas öfver kristallernas topp, som egentli- 

 gen skulle vara 180°, konstant är något mindre, i det att mät- 

 ningarna gifvit följande värden: 179° 54', 179^47', 179° 55,5'» 

 179° 58', 179° 45', 177° 57' och endast i ett fall 180° jämnt, men 

 aldrig öfver. Detta anger tydligen, att kristallerna, åtminstone 

 i denna zon, afsmalna något från den ända, med hvilken de äro 

 anväxta åt den fria ändan till. 



Af tab. III framgår, att ytan e(lOl) nästan alltid ger dub- 

 belbilder, belägna på cirka 1° vinkelafstånd från hvarandra. 

 Vidare ser man, att vinkeln cZ(14l) e(lOl) i allmänhet är något 

 större än den motsvarande c?(141) é(lOl). Medeltalet af dessa 

 vinklar är nämligen: 



f/(l41):^i(l01)-47°0' 



, (medeltal af 6 vinklar) 

 rf(141):e,(101) = 47°82'J ^ ^ 



medan motsvarande vinkel i den andra qvadranten visar värdena: 



£^(141) : <?i(101) = 46° 57'1 



,, (medeltal af 4 vinklar) 

 d{U\) : ^.(lOl) = 46° lO'l "^ ^ 



Då de båda vinklarna d{\l\) : e(lO\) och tZ(141) : <I01) i 

 monoklina systemet skola vara lika stora, så tyda dessa diffe- 

 renser på ett triklint kristallsystem. Då emellertid inga andra 

 moment, hvarken i kristallernas geometriska utbildning eller op- 

 tiska beskaffenhet gifva något stöd för antagandet af ett tri- 

 klint axelsystem, utan tvärt om de optiska egenskaperna äro 

 afgjordt monoklina, så torde dessa afvikelser från monoklina sy- 



') För att dessa båda sidor o(lOO) ocii «(KlO) skola kunna hållas skilda från 

 hvarandra fordras naturligtvis att — såsom förhållandet alltid är med allak- 

 tit — kristallerna äro anväxta i c-axelns riktninsr. 



