ÖFVBRSIGT AF K. VETENSK.-AKAU. FÖRHANDLINGAR 18 84, N:0 4. 35 



Stundom ligga två vinklar öfver 60° och en under, t. ex. pä 

 kristallerna 2, 3, 4; stundom är endast en vinkel större än 60° 

 och de båda andra mindre såsom pä N:o 1 och 5. 



Variationen hos hvar och en af vinklarne a, (i och y är 

 betydligt större än att den kan förklaras genom felmätning; ty 

 då summan af felen hos a, ß, och y ej öfverstiger Y^ grad, äro 

 variationerna hos a 1° 34', hos ß 2° 6' och hos y 2° 37'. 



Häraf synes tydligt nog framgå, att vinklarne mellan de 

 tre kristallografiska riktningar, som representeras af strimsyste- 

 men, ej äro konstanta utan förete högst betydliga variationer. 

 Och det är då lätt förklarligt, att äfven andra vinklar förete 

 lika stor brist pä konstans. 



Huruvida den föränderlighet i kristallvinklarne hos grafi- 

 ten, som sålunda på flera sätt blifvit ådagalagd, bör anses så- 

 som en primär eller sekundär företeelse är ovisst. I förra fal- 

 let skulle den tillhöra substansen såsom sådan och derigenom 

 bilda ett undantag från den generella regeln om kantvinklarnes 

 konstans. Sannolikare förefaller det, att dessa oregelbunden- 

 äieter äro af sekundär natur och uppkommit genom yttre tryck 

 på de färdigbildade kristallerna. Detta är så mycket antagli- 

 gare, som grafitkristallerna alltid äro inväxta, och det har då knap- 

 past kunnat undvikas, att icke dilferentialrörelser, som ega rum 

 i hvarje bergmassa, måste blifva orsak till formförändringar hos 

 ett så mjukt och föga motståndsbjudande material. 



Då de tre vinklarne på basplanet variera regellöst kring 

 60°, utgör den kristallografiska utbildningen tydligen intet hin- 

 der för att betrakta mineralet såsom hexagonalt. Att grafiten 

 verkligen är ett hexagonalt mineral, synes de fysiska egenska- 

 perna ge vid handen, såsom framdeles skall visas. Detta an- 

 tydes äfven af tvillingsbildningen, hvartill vi nu öfvergå. 



Tvillingsbildiiiug. 



I de flesta mineralogiska handböcker och af alla förf. som 

 sysselsatt sig med grafit, finner man strieringen i tre riktningar 

 på basplanet omnämd. Likväl är det ingen, som närmare under- 



