50 SJÖGREN, GRAFITENS KRISTALLFORM OCH FYSISKA EGENSKAPER. 



riktningar, äfveu skulle befinnas vara lika, d. v. s. förhålla sig 

 såsom 1:1:1. 



Det är nu fråga om huruvida de afvikelser från detta för- 

 hållande, som angifvas af de i tabellens sista kolumn stående 

 siffrorna, kunna skrifvas på försökfelens räkning eller om de 

 verkligen angifva någon elliptisk form hos smältningskurvan. 



För bedömmandet häraf hafva vi att taga i betraktande de 

 på talens noggrannhet influerande felen. Dessa äro af två slag: 

 o) felen vid uppmätningen af diameterlängderna, b) tillfälliga 

 oregelbundenheter i" kurvans form. 



Hvad det förra slaget af fel beträffar, så ^r det lätt att — 

 äfven utan användning af minsta kvadratmetoden — bilda sig 

 en föreställning om deras inverkan, genom att jemföra de olika 

 uppmätningarne af en och samma diameter med hvarandra. Ur 

 tabellen kan man härleda, att största differenserna mellan en- 

 skilda inställningar på samma diameter är hos kristallen 1 = 0,06i 

 ram, hos kristallen 2 = 0,0 3 4 mm, hos 3 =^ 0,0 6 mm och hos 

 4 = 0,0 7 5 mm. Dessa tal, reducerade till en kurva af diametern 

 1,' blifva 0,024, 0,012, 0,oi3 och 0,oi8 respektive. Då dessa 

 tal visa sig vara mindre än differenserna mellan de olika dia- 

 metrarne hos en och samma kurva, så är det tydligt, att de 

 ifråga varande differenserna ej kunna bero på bristande skärpa 

 vid uppmätningen af diametrarne. Således måste en olikhet 

 mellan diametrarne i en och samma kurva anses vara af mät- 

 ningarne bevisad. 



Den andra felkällan, hvars inflytande måste betraktas, är till- 

 fälliga oregelmässigheter i smältningskurvans form, framkallade 

 af heterogenitet eller ojämnhet i vaxskiktet o. s. v. Storleken 

 af de härigenom uppkomna felen bedömmes genom att jemföra 

 de i sista kolumnen stående siffrorna från olika kurvor med 

 hvarandra. Dervid bör påpekas, att då man af kristallernas 

 utbildning ej har någon ledning för fastställandet af hvilken 

 diameter i den ena kurvan, som motsvarar en viss i den andra, 

 så ligger det någon godtycklighet deri, att ordna dem efter stor- 

 leken, ty det kan t. ex. mycket väl hända, att den diameter, 



