52 THEORIN, VÄXTMIKROKEMISKA STUDIER. 



Populin inclusive salicin Enligt allas sammanstämmande 

 omdömen, såsom Ebermayers i), Husemann-Hilgers'^), Dra- 

 GENDORFFS^), BEHRENS'*) m, fl., är concentrerad svafvelsyra 

 det förnämsta mikroskopiska reagenset på dessa ämnen. Väl är 

 den röda färg, hvarmed populin löses i svafvelsyra mörkare än 

 den, som tillkommer salicin vid detta tillfälle. Men hos växten 

 beror styrkan af den af syran frambragta röda färgen äfven på 

 mängden, i hvilken endera eller bådadera af dessa ämnen finnas 

 i de särskilda växtdelarna, liksom ock en mörk färg, som anty- 

 der stor procent populin, ej utesluter möjligheten af salicins när- 

 varo på samma ställe, hvadan det är omöjligt att med svafvel- 

 syra vid mikroanalys kunna afgöra, om ensamt populin eller en- 

 samt salicin eller båda tillsammans uppträda i en viss växtdel. 

 När svafvelsyra åstadkommer röd färg i en växtdel hos Popu- 

 lus candicans, säger jag derföre blott, att der uns populin, lem- 

 nande oafgjordt, om och huru mycket salicin der kan finnas in- 

 blandadt^). 



Ej heller kan man på beskaffenheten af de ämnen, som 

 uppstå, när svafvelsyra '') en tid inverkat på preparatet och in- 



') Physiologische Chemie der Pflanzen, Berlin 1882. 



2) Die Pflanzenstoffe, Berlin 1882. 



^) Die Analyse von Pflanzen und Pflanzentheilen, Göttingen 1882. 



*) Hilfsbuch zur Ausführung mikroskopischer Untersuchungen, Braunschweig 

 - 1883. 



^) För att hindra det störande inflytande på färgen, som från barken, hårdba- 

 s-tet eller veden utöfvas, då svafvelsyra träffar en växtdel, har jag ofta lagt 

 flere snitt, flere från smalare (omkring 8) och färre frän tjockare växtdelar, 

 i vatten mellan objekt- och täckglasen samt låtit så mycket vatten afdun- 

 sta, som det velat vid vanlig rumstemperatur, hvarefter en större eller min- 

 , dre qvantitet seg substans, hvari ett i alkohol ej lösbart ämne, en gummiart 

 finnes i mängd, återstår vid ena täckglaskanten. Svafvelsyra ger åt denna, 

 om deri förekommande populin och salicin genom obetydligare sönderdelning 

 ej gjort substansen för mörk, en färg, hvars nyance är lättare att bestämma, än 

 då svafvelsyra inverkar direkt på växtdelen. Ofta har det visat sig, att svafvel- 

 syra har färgat växtdelen och derifrån hemtadt extrakt lika röda, så att den 

 i extraktet frambragta färgen kan temligen noga lära oss mängden af de 

 sagda ämnena i en växtdel. Då jag i det följande omtalar färgen, som svaf- 

 velsyra gör i en på detta sätt erhållen substans, säger jag blott, att vatten- 

 extraktet färgas sä «Her så. 



^) Då det i det följande talas om svafvelsyra utan vidare, menas alltid den 

 concentrerade af 1,81 ä 1,83 eg. v. 



