66 THEORIN, VÄXTMIKROKEMISKA STUDIER. 



des vid kärnvedens bildning (jfr. Gaünersdorfer^). Åtminstone 

 gör svafvelsyra vattenextrakt från veden rödt. Om populin kan 

 ha något att skaffa med bildningen af coniferin, xylofilin eller 

 andra i förvedade membraner inblandade ämnen, vet jag ej, men 

 säkert är det, att phenolsaltsyra färgar kärl väggarna blå i den 

 utväxande hängestammen, det 30 ra.m. långa bladets skaft och 

 skifva och den späda, 6 m.m. långa årsgrenen, utan att jag 

 någonsin funnit coniferin bland cellinnehållet i dessa växt- 

 delar, och att saltsyra gör samma kärlväggar rödvioletta. 



Garfsyra. Denna är väl identisk med den i ekbarken före- 

 kommande och hör till de garfsyror, som af jernklorld färgas 

 gröna, hvilken färg hos denna växts garfsyra är mycket mörk. 

 Såsom reagens härpå har användts kaliumbikromat-), som färgar 

 den rödbrun och, då garfsyran fins i stor mängd, mer brun. 



På hösten finnes garfsyra hos Pop. candicans på nästan 

 samma ställen och i nästan samma relativa mängd som populin. 

 Ensam utan inblandning af populin fins garfsyra i ett par rader 

 subepidermoidala celler hos de tjocka knoppfjällens utåt vända 

 del samt hos hängestammen, i blomskålens och fruktämnesväggens 

 första subepidermoidala cellrad, invid fröfästet och i hängetjäl- 

 len. Rotbastet eger i jemförelse med den äldre stammens bast 

 ej synnerligt mycket garfsyra. En stor mängd af detta ämne 

 finnes åtminstone hos yngre stammar i cellerna, som begränsa 

 bastknippena. 



Celler, som innesluta en stor mängd garfsyra, äro de dropp- 

 och drusförande, de må nu finnas hvar som helst i växten utom 

 kanske i roten. 



Garfsyradropparne hos P. candicans äro, då de uppstått i 

 -Utvuxna celler, ganska stora och utfylla stundom hela cellrum- 

 met och alltid större delen deraf. I stamspetsen har jag mätt 

 garfsyradroppar af 0,0 5 m.m. utsträckning hos deras vid tvär- 

 snitt framkommande yta, och sällan har jag sett någon med 



') Beiträge zur fCenntniss der Eigenschaften und Entstehung des Kernholzes, 



Sitz.-Bor. K. Akad. der Wiss., Wien 1882, Ref. nr Bot.-Centrb., Bd X. 

 -) Jemför Behrens ' c. 



