ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAK 18 84, N:0 5. 71 



fällning eller långa kristallnålar. Det f()rekonimer vanligtvis 

 såsom kristalldruser, som bestå af små rhombiska skifvor, hvilka 

 med det ena spetsiga hörnet sticka utanför drusen och med det 

 andra är rigtadt mot dess midt, der sammanstötande med andra 

 skifvors hörn. Ibland uppträder kalciumoxalat såsom fria mono- 

 kliniska prismer, hvilka oftast finnas i de bastknippena åtföl- 

 jande s. k. Begleitzellen. 



Druserna ligga åtminstone i yngre grenar inbäddade i en 

 slemmig, något grynig massa, som innehåller populin, garfsyra, 

 ett proteinämne och dertill tvifvelsutan ett qväfvefritt närings- 

 ämne. Detta slem sluter sig så tätt intill kristalldrusen, att, 

 om denna från en något torkad gren först behandlas med alko- 

 hol och sedan löses i saltsyra, en slemmig kant blir öfver, hvil- 

 ken, till sitt läge angifvande drusens kontur, af jod färgas 

 stundom gul, stundom gulbrun och stundom mer rent rödgul. 

 Den ofta gula färgen oafsedd, erinrar allt detta om de vanliga 

 af proteinämnen omslutna kalciumoxalatdruserna. Dessa äro hos 

 P. candicans olika stora, allteftersom de finnas i olika stora 

 celler. I stamspetsen har jag mätt druser, hvilkas diameter va- 

 rit 0,03 mm., ehuruväl de vanligtvis äro blott hälften så stora 

 och stundom mindre. Om drusernas förekomst gäller, att de 

 finnas på alla de ställen, der upplagsnäring är hopad, och att 

 deras antal på hvarje ställe står i direkt förhållande till mäng- 

 den af derstädes förekommande näring. De finnas i alla delar af 

 blomknoppen utom i ståndare och fröknoppar. Hos bladknop- 

 pen uppträda de i stor mängd i stammen och fjällen samt i bla- 

 den hufvudsakligen i närheten af kärlknippena. Om antalet 

 druser i årsskottets och närmast föregående årsförlängningars 

 olika delar, får man en föreställning, om man räknar dem i lika 

 tjocka snitt samt inom synfält, erhållna genom samma försto- 

 ring, t. ex. med Nachets obj. 3, ocul. 1 och inskjuten tub. 



Druserna befinnas då i teraligen långa grenar vara, unge- 

 färligt beräknade, hos: 



sista årsförlängningen i uppsvällningarne 200 å 250, 

 i den smala delen i märg få, 



