ÖFVKRSIUT Al" K. VKTENSK.-AKAL). l'()RllANl)LIN(i AR 1884, N:0 5. 171 



bolaget Siluria utfördes pä Tekniska Högskolans lalioratoiiiuu 

 af cl. v. eleven derstädes, ln<:eniör II.J. Samzelius under led- 

 ning af Professor F. L. Ekman'). Deraf framgår l)land annat 

 följande: 



GcMeralprof af orostad malm från Lovers alunbruk, 

 enligt analys af Hj. Samzelius. 



Vigts- Eqviv.-forhällaude, 



procent. mol. lAl. 



Organiska ämnen | hvaraf fiygtigt 7,o| 



och fuktighet... [ kolåterstod. ... 10,7 j 



i hvari svafvel, funnet 10,6 1 

 Svafvelkis{ . , , , ^ '^' 



[ » jern, beräknadt 9,2 8j 



88 



( 2,6 2 S. 



I 1,31 Fe. 



Kiselsyra .--- 43,30 5,70 Si. 



Kali 3,31 0,28 K. 



Natron -- 0,50 0,06 Na. 



Kalk 0,64 0,09 Ca. 



Magnesia 1, 20 0,24 Mg. 



Lerjord 13,03 l,oo Äl. 



[ beräknad af totala jern- j 



Jernoxidul mängden med afdrag af / 0,36 0,04 Fe. 



' den vid S bundna i 



Manganoxidul •. 0,i6 0,02 Mn. 



Kopparoxid, fosforsyra m. m spår. 



100,08. 



Af den för aluntillverkning brutna skifferns svafvelhalt blef 

 blott 4^/2 % tillgodogjord i form af tillverkad alun och jern- 

 vitriol; de öfriga 95\/2 % förlorades, hufvudsakligen i form af 

 svafvelsyrlighet. Af de nyttiga baserna i bergarten utlöstes 

 blott en relativt ringa mängd, så att i den utlutade skiffer, som 

 fördes till varphögen, fanns ännu qvar ungefär 78 % af det kali, 

 88 % af det jern och 93 % af den lerjord, som skiffern ursprung- 

 ligen innehållit. Skilnaden i sammansättning mellan rostad och 



') Dä denna endersökning i år lär komma att i »Teknisk Tidskrift» meddelas, 

 så kan jag dit hänvisa med hänsyn till närmare detaljer beträffande arbets- 

 metod och utbyte vid den gamla ahinfabrikationen, sådan den bedrefs vid 

 Lovers alunbruk pä Öland. 



