190 LOBENZEN, TO PETROGRAFISKE NOTITSER. 



af halvdelen af et prseparat med saltsyre viste det sig også, 

 hvorledes kalkspaten daekker över en mgengde fine kvartskorn, 

 som först da komme frem. 



Kvarts, glimmer og feldspat sam.t granat er detritrus af 

 krystallinske bjergarter f, ex. gnejs, der er så almindelig i Grön- 

 land og man må vel derfor antage, at den her beskrevne stén- 

 ai't er bleven dannet således: trcsstaramer lå og rädnede på et 

 sted, hvor en kalkholdig kilde havde sit udlob. Kalken ud- 

 fyldte efter handen alle treeets porer uden at andet blev tilbage 

 af dette end en smule kul, som blev siddende hist og her i rsevner 

 og spraekker. Samtidig forte imidlertid enten det rindende vand 

 eller vinden en masse små partikler af kvarts, glimmer og feld- 

 spath, som var losspraängt ved frosten og endnu ikke havde nåt 

 at blive afrunded.e, ind i den masse, som holdt på at danne sig. 



2. Kryokonit. 



Som bekjendt mecJbragte professor Nordenskiöld i 1870' 

 fra Grönland prover af et fint stov, som han fandt udbredt på 

 indlandsisens overflade, og som han, efteråt hr. Lindström 

 havde udfort en analyse deraf, ansa for overvejende at bestå af 

 et mineral, som han kaldte kryokonit. Senere har dr. N. O. 

 Holst medbragt prover af samme stev fra Syd- og Mellern- 

 grenland, men tagne nsermere ved indlandsisens rand og endelig 

 bar -prof. Nordenskiöld i sommeren 188.3 taget flere nye prover 

 på punkter, som lå meget langt inde på inlandsisen og i raeget 

 betydelige höjder över havet. En petrografisk undersogelse af 

 stovet fra 1870 har Lasaulx ofFenliggjort^), hvori han med- 

 deler, at den af ham undersogte prove består af kvarts, glim- 

 mer, ortoklas, plagioklas, magnetit, granat, epidot, hornblende. 

 Han formoder at stovet stammer fra gnejsregionen og af vinden 

 er fort ind över indlandsisen. 



Ved prof. Nordenskiölds velvilje har jeg kunnet under- 

 S0ge 5 forskellige prover, nemlig: stovet fra 1870, en af dr. 



') Tschermak: Mineralog. Mittli. 1880, 517. 



