14 NORDENSKIÖLD, NEDFALLANDE AF STENAR MED HAGEL. 



nära samma specitika vigt^) utvälja och genom luften trans- 

 portera dylika stenar från ett ställe af jordytan till ett annat. 

 Ej heller känner man något ställe i Sverige, der småstenen 

 uteslutande utgöres af kiselstenar af det slag, hvarom här är 

 fråga. 



Det är för öfrigt nästan lika svart att förklara ursprunget 

 till en del af de nedfallna haglen. Af de upplysningar jag in- 

 samlat, och af hvilka de vigtiga ste ofvanf()r meddelats, framgår 

 det, att de vid hagelfallet den 4:de Juli i Vestmanland nedfallna 

 hagel voro af trenne slag: 



A. Vanliga hagel af en ärts storlek och mindre. 



B. Rundade hagel af en valnöts till ett hönsäggs storlek, 

 bestående af vexlande klara och hvita ogenomskinliga lager. Det 

 tyckes hafva varit hagel af detta slag som förde hagelstenar, och 

 de voro ofta ytterligare hopgyttrade till snöblandade isklumpar 

 af ända till ett gåsäggs storlek. 



C. Kantiga klara isstycken, ej hopgyttrade af smärre hagel, 

 utan, att döma efter yttre utseendet, bitar af någon större is- 

 klump, som söndersplittrats i luften norr om Orresta. — Dylika 

 isbitar omtalas äfven från ett par andra ställen af ovädersom- 

 radet. Anmärkas bör, att dessa isstycken, liksom de största 

 meteorstenarne vid ett meteorstensfall, nedföllo nära fallomiådets 

 ändpunkt, och att berättelsen om de ljus- och, ljudfenomen, som 

 stodo i förbindelse med hagelfallet, i mycket erinrar om fenomenen 

 vid en bolids sönderspringande. Åtskilliga fall af dylika kantiga 

 isbitar äro för öfrigt förut inregistrerade i meteorologiens annaler. 



■ För uppkomsten af det första hagelslaget har meteorologien 

 mer eller mindre tillfredsställande förklaringar. Dessa kunna, 

 om ock ej utan svårighet, utsträckas till hagelslaget B. Men 

 någon föreställning om om huru hagelslaget C kunnat uppkomma 

 har man för det närvarande icke, i fall man ej vill antaga, att 



é 



Ha^elsteiiarne hade tn specifik vigt = 2,65. De mineral, som jemte hvit 

 qvarts utgöra iiufvudmiusau af pegmatitgångar, utgöras af oligoklas med 

 spv. := 2,56 — 2,72, ortoklas mel spv. =2,56 — 2,62 ocii albit med spv. = 

 2,59 — 2,G5. 



