53 



Ofversigl af Koiigl. Vetensliaps-Akadciiiicii.s I''(irlinii(l!in'-';ir, 11S84. N:o G. 



Stockholm. 



Meddelanden från Stockholms Högskola. N:o 32. 



Olli hafsisens salthalt. 

 Af G. E. Forsberg. 



[Meddeladt den 11 Juni 1884.] 



Oaktadt isen i de kallare hafven spelar en så ytterst vigtig 

 roll, liafva dock åtskilliga spörjsmål, som nära röra isen och is- 

 bildningen i hafvet, blifvit af hydrograferna föga beaktade. Dit 

 hör framför allt frågan om isens kemiska sammansättning. Or- 

 saken dertill, att denna fråga ända in i den nyaste tiden så föga 

 ådragit sig hydrografernas uppmärksamhet, att hon ej blifvit 

 föremål för någon genomgående utredning, får väl framför allt 

 sökas i en oriktig föreställning, som man gjort sig om förloppet 

 vid saltlösningars frysning, en föreställning, som återfinnes äfven 

 i utförligare arbeten från nyare tid'). Enligt denna åsigt upp- 

 delades en saltlösning genom frysning i kemiskt ren is och en 

 mera koncentrerad saltlösning. Erfarenheten har dock för länge 

 sedan vederlagt denna åsigt. Nybildad hafsis kan innehålla rätt 

 betydlig mängd salter. 



För att förklara närvaron af dessa salter antog man då, att 

 vid saltlösningars frysning sjelfva den bildade isen visserligen 

 vore fullkomligt ren och saltfri, men att denna rena is mekaniskt 

 inneslöte starkt koncentrerad moderlut. 



') »Soumise å la congélation l'eau de mer fournit de la glace pure, et la partie 

 restée liquide se conceDtre«. Wüktz: Dictionnaire de Chimie p. 1515. 

 »La glace d'eau de mer est douce». Ibid. p. 1150. 



»Aus Salzlösungen scheidet sicli reines Eis aus, welches Salz oder 

 Salzlösung nur anhaftend oder eingeschlossen enthält. Das Meereis ist salz- 

 frei; bei fractionirtem Schmelzen sind nur die ersten Antheile Wasser salz- 

 haltig». Gmelin-Kraut: Handbuch der anorg. Chemie I: 2, sid. 50. 



