ÖKVERSIGT Al- K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAK 1884, N:ü 6. 71 



pä samma sätt som i sötvatten vid vattnets normala fryspunkt, 

 måste den första isbildninj^en ijå temligen hastigt. Diffusionen 

 verkar blott långsamt, livaraf följer, att åtminstone närmast den 

 i bildning stadda isen ständigt kommer att befinna sig ett tunnt 

 lager af koncentrerad saltlösning, så att äfven dä kryoliydrat- 

 bildningen är möjlig. Äfven sedan ett bildadt islager gör af- 

 kylningen ocli dermed äfven isbildningen långsammare, qvarstår 

 af samma skäl samma möjlighet. Deremot måste vid en lång- 

 sam och likformig aflagring af nya ispartiklar på isens under- 

 sida mängden af mekaniskt innesluten saltlösning tydligen blifva 

 mindre och således totala saltmängden i de djupare islagren 

 hastigt aftaga. Isens salter förefinnas alltså i den nybildade 

 isen på två väsentligen olika sätt: den större delen såsom kon- 

 centrerad lösning, en mindre del såsom fasta kryohydrat. Vid 

 fortsatt afkylning kunna äfven de förra stelna till kryohydrat; 

 men vid temperaturhöjning smälta de äter och kunna på förut 

 beskrifvet sätt lemna isen. De senare deremot, som redan vid 

 isens bildning ingingo i densamma som fasta kryohydrat (sulfat 

 af natrium, möjligen äfven af kalcium), hällas på ett fastare 

 sätt bundna. Då klorhalten i hastigt bildad is uppgår till Y2 ^ 

 IV4 procent, kanske ännu högre, och i långsamt bildad is van- 

 ligen utgör Yjo — --/lo procent, kan den i gammal hafsis nedgå 

 till Viooo pi'ocent. Mängden af klor är i nybildad is ungefär 8 

 gånger större än af svafvelsyra; i is af sistnämnda slag öfver- 

 stiger klorhalten föga svafvelsyrehalten. I högsta möjliga grad 

 metamorfoserad hafsis skulle möjligen vara fri från klorider, men 

 skulle säkert hälla små mängder sulfat. 



Af de analyserade isprofven finnes intet, som är bildadt på 

 det först beskrifna sättet ur öfverkyldt vatten. Salthalten hos 

 sådan is måste vara betydlig. N:o 2 ytis torde möjligen till salt- 

 halt och bildningssätt komma sådan is nära. De båda undre 

 lagren af N:o 2 äro exempel på hastigt, N:o 3 på något långsammare 

 bildad is. N:o 1 torde kunna tjena som exempel på en sådan sörja 

 af isnålar, som utgör första produkten af isbildning ur öfver- 

 kyldt vatten. Analysen visar, att äfven vid bildning af isole- 



