ÖFVERSIGT Al' K. VETENSK.-AKA]). FÖRHANDLINGAR 1 884, N:Ü 7. 47 



biandnin^^ af ti', frän förebrående underart. Denna äter torde väl 

 vara II. atratuni Langic, m()jligen äfven samma författai'es II. 

 vulgatum, hvars beskrifning dock ej i allt passar. Det som gör 

 mig benägen för ett sådant antagande är, att oaktadt det ganska 

 betydliga Hieraciematerial, som på alla besökta ställen i Syd- 

 Grönland insamlades, de nu beskrifna båda underarterna en- 

 samma utgöra representanterna för Arclii-liieraciernas central- 

 grupp, hvartill jag räknar hela formserien frän H. murorum 

 ArCT. ända till H. umbellatum L. 



Hieracium dovrenseYR. * groenlandicum nov. subspec. (Sy- 

 non. H. dovrense Lange 1. c. pag. 97.) 



Tnvolucra subminuta, sat gracilia, nigricantia, dense et longe 

 hirsuta, minute glandulosa, in marginibus squamarum floccosa;. 

 folia basi attenuata, parum amplectentia, asque ac caulis valde 

 hirsuta; styli valde obscuri. 



P/^ — 2\'', fot hög. Blad styfva, ofta rodnande. Vippa syn- 

 nerligen rik; ofta utgå grenar från alla stjelkbladvecken. Topp- 

 korgen ofta mycket kort skaffad. Skaft raka, ej mycket ut- 

 spärrade, med mycket hår och ludd, föga glandier. Bräm i 

 spetsen starkt hårbräddadt, Achenier rödbruna 4 mm., pappus 

 gulhvit 7 mm. 



Sönderfaller i tre konstanta varieteter, livar och en mot- 

 svarande ett af de hufvudstadier, hvari gruppen H. dovrensia 

 uppträder: phyllopoda, pseudophyllopoda, aphyllopoda. 



1. v. ivigtutense nov. var. 



Phyllopodum. Folia caulina subbina, minora. Squamarum 

 apices acuti, subefloccosi. 



Rotblad talrika, väl utvecklade, något nedlöpande på skaftet, 

 hvars längd varierar, med några få, än temligen grofva, än nä- 

 stan omärkliga tänder vid basen. Stjelkblad mindre väl ut- 

 vecklade än rotbladen, det nedres skifva starkt nedlöpande på 

 det än temligen långa, än nästan omärkliga skaftet, bredt-smalt, 

 vanl. äggrundt lancettlika, mot basen vanl. groftandade, för öf- 

 rigt lielbräddade. Toppkorgen alltid ytterst kort skaffad. Holk- 

 fjällen visserligen långt upp breda, men spetsade och i spetsen 



