ÖFVERSIGT Al- K. VKTENSK.-AKA I). F()ltll AN DU XGAIl 1884, N:0 (S. 1 I 



VattenbestäniiiiiiL^cn li;ir, snsoiii nyss jiiityddcs, MiitiiLrliii«'!) ut- 

 fallit något för liög, iiu'ii (k-n erhållna siliVaii 4(S,;!;5 prttr. visar 

 ej så stor skiljaktiizliet från ilet i analysen beräknade 46,r,o. 

 isynnerhet då nian besinnar att skilnaden bortfaller, i fall nian 

 i stället för .'i,(;:? proc. beräknar u|i[>().\iderin^en efter ik^n läL'sta 

 siffran, som erhållits, eller 3,4 8 proc, af hvilken uppoxidering 

 45,6 7 proc. erhålles. Resultatet af dessa försök hafva således 

 visat att, likasom i allaktiten, en viss qvantitet manganoxidul, 

 vid vattnets bortdrifvande genom upphettning till svag glödg- 

 ning, uppoxideras till oxid, dervid mineralet blifver svart, hvar- 

 vid, om försöket anställes med en kristall eller del af en sådan, 

 densamma bibehåller sin glans och form. Vid fortsatt upphett- 

 ning till full rödglödgning förändras icke kristallen i annat hän- 

 seende, än att den blifver brun i stället för svart, utan att 

 ortoarseniatet undergår någon sönderdelning. Den förändring, 

 som glödgningen åstadkommit, är således den, att i stället för 

 en molekyl ortoarseniat och 8 molekyler pyrochroitsubstans be- 

 står nu föreningen af en molekyl ortoarseniat och 8 molekyler 

 manganoxiduloxid; 8 molekyler vatten hafva således bortgått 

 och 4 molekyler syre blifvit upptagna, af hvilka dock vid fort- 

 satt glödgning endast ^3 molekyler återstå i analogi med hvad 

 som eger rum vid slödgnina af allaktiten. 



II. Synadelphit (figg. 3—7, tafl. XXVI). 



Detta mineral fans af mig ungefär samtidigt med föregå- 

 ende pä stufFer från den förr omtalta mangangången i Nord- 

 iharken. 



Det iakttogs först såsom kristaller, liknande afstympade 

 qvadratiska pyramider, anvuxna i druser i en grågrön bergart, 

 i hvilken små drushål med kalkspatkristaller äfven förekommo 

 och der håligheternas väggar voro beklädda med en hvit skorpa 

 af karbonater. I andra dylika håligheter förekommo äfven druf- 

 och njurformigt utbildade, ej kristalliserade partier af i fråga 

 varande mineral. Sedermera fans det äfven, sittande såsom 



