ÖFVKItSUiT AI" K. Vß'l'ENSK.-AKAU. FORII ANDI-ING AK 1884, N:o8. ^9 

 Mätl Kill. Iiiitv 



i/.,A' = 50 54' 'MY 50° 57' 39" 



i/., Y := 80° 59' 80" 56' 25" 



Oaktadt dessa s;i iiiirii (UViTeiisstäiiiiiiandc väi'deii iir dct 

 dock icke osannolikt att denna skalenoeder skall vara. Ä"/-, i 

 emedan den tyckes li,iiga i zon med •'^/,j/2V-, 07? o<di ile tVtl- 

 jande låga skalenoedrarne. 



Polkantvinklarne för Vu^Vö '^'«"^'vo: 



Mätt I*]nl. Jrby 



V oX == 64° 7' 30" 64° O' 29" 



V, Y = 82° 45' 40" 82° 48' 25". 



Basplanet förekom å denna kristall med blanka och starkt 

 glänsande ytor och så var äfven förhållandet med rhomboedern 

 oo /?, för hvilken vinkeln bestämdes till 



Mätt Enl. "Irby 



29° 59' 56'^ 30° O' O". 



Af särskildt intresse voro ett par blanka, men mycket runda 

 ytor, som lågo mellan basplanet och ■Vii^Vs» tillhörande en hel 

 rad af mycket låga skalenoedrar. Med tillhjelp af reflexion s- 

 goniometern erhölls för hvar och en af dessa runda ytor tvenne 

 ganska goda bilder, hvarigenom polkantvinklarne för desamma 

 någorlunda kunde bestämmas. Dessa båda skalenoedrar lågo 

 dessutom i zon med basen och skalenoedern ^/^^R^/^; de måste 

 derför vara af formen mR^/^; med tillhjelp af de mindre pol- 

 kantvinklarne (se nedanför), hvilka gåfva de säkraste mätnin- 

 garne bestämdes nu m" till V^o ^^^^ ^/loo ^öi" de respektive skale- 

 noedrarne, dessa äro således : 



Vooi^V.. (2.9.7. 100) 

 Vioo^% (14 • 63 . 49 . 500). 

 Såsom kontroll mättes sedermera den större polkantvinkeln 

 jemte kantvinkeln mellan basplanet och en yta af hvardera 

 skalenoedern; de vinklar som erhöllos voro: 



