18 AVEIBULL, MINEKALFÖREKOMSTEN VID VESTRA SILFBERG. 



Under mikroskopet har jag följt mineralets uppkomst. Ibland 

 en större mängd friska kalcit-individer finnas nägon gång sådana, 

 där man i kanterna eller, mera sällan, efter en tydlig genomgång 

 ser tunna, ljusbruna fläckar. I tunnprof från en helt och hållet 

 brun Mn-kalcitstuff från förvittringszonen i Lustikullagrufvan 

 äro de flesta individerna omgifna af en brun mot kärnan för- 

 svinnande ring ^af detta amorfa mineral. Genomgångarnes tyd- 

 lighet är ock någon gång förhöjd genom ett brunt färgämne, som 

 följer dem, här och där sändande utlöpare i olika riktningar. 

 En och annan individ är fullständigt omvandlad i samma mörk- 

 bruna, dä nästan ogenomskinliga substans. Gifvet är, att Mn- 

 kalcitens föroreningar, eller åtminstone sönderdelningsprodukter 

 däraf, ej felas. I mei' eller mindre färdigbildad vad har jag 

 alltså träffat kvarts, magnetit, Mn-hisingerit samt små gröna 

 starkt dikroistiska taflor af klorit (?). 



Zinkspat. 



I det mörka bländet, som blandadt med kvarts, flusspat och 

 manganokalcit, allmänt är att finna vid Stollberget, träffade jag 

 cell-artade bildningar af ett gröngrått, kristalliniskt mineral. 

 En närmare undersökning ådagalade, att zinkspat förelåg. I de 

 stufter, som stått till mitt förfogande är spaten ej ren utan blan- 

 dad med kalcitens vanliga föroreningar: kvarts, flusspat och 

 raalakolit. Tyvärr har jag ej haft tillgång på tillräckligt ma- 

 terial för verkställande af en fullständig analys. Mineralet är. 

 efter mina försök, järn- och manganhaltigt; mängden af zink- 

 karbonat var i ett prof omkring 60 %. , 



Ifrågavarande mineral har tydligen uppkommit af blande 

 och kalcit genom oxidation och utbyte af metaller: zinkvitriol 

 (i lösning) och kalcit hafva omsatt sig till zinkspat och gips. 

 Zinkspatens järn- och manganhalt härleder sig såväl ur mangano-.- 

 kalciten som ur det järnhaltiga bländet. Gipsen, som vid denna 

 (ich likartade omsättningar gar i lösning, afsätter sig åtminstone 

 delvis som ett kristalliniskt öfverdrag å grufväggarne. 



